Režie:
Jaroslav BrabecKamera:
Jaroslav BrabecHudba:
Jiří ŠustHrají:
Rudolf Hrušínský ml., Barbora Hrzánová, Veronika Freimanová, Jitka Asterová, Raoul Schránil, Jakub Saic, Vladimír Marek, Josef Kemr, Martin Dejdar (více)Obsahy(1)
Film je nejen parodií "krvavého románu", pokleslé brakové literatury minulého století, ale zároveň i průvodcem dějinami kinematografie, jejímuž stému výročí je věnován. Začíná jako klasický němý film, aby se ve svém průběhu postupně více a více zvukově obohacoval až do konečné podoby "normálního" zvukového filmu. Prvky literární se zdařile prolínají s filmovými, a tak zavítáme do šlechtických sídel, hlubokých lesů, hrůzyplných sklepení a jeskyň, přístavních putyk, na exotické ostrovy, ale také třeba do kabinetu doktora Caligariho. Film není jen pouhým experimentem, ale tou nejlepší filmovou podívanou v pravém slova smyslu mistrně natočenou ve stylu klasiků světové kinematografie. (Space Films)
(více)Recenze (86)
Je vždy zajímavé, pokud se režisér rozhodne obohatit svou předlohu o něco navíc. Zároveň však nová podoba musí vnitřně i navenek korespondovat s původními myšlenkami i celkovou atmosférou, jinak hrozí vznik šílené slátaniny podobné brainstormingu hyperaktivních dětí ve školce. Tomu se ovšem Jaroslavu Brabci podařilo vyvarovat a tak proslule bláznivému surrealistickému románu Josefa Váchala dodal nový podobně experimentální rozměr. Hra z barvami, střihem, titulkami, návrat k herectví, líčení i kostýmům počátku 20. století i přechod od němého filmu ke zvuku nejen, že baví, ale dodávají Váchalově příběhu potřebný nadhled i nadsázku. ()
V český kinematografii snad ani není s čím srovnávat. Opravdu odvážnej experiment, velice zábavnej a nejspíš neopakovatelnej. Největší (soukromou) radost mi udělala role Vlastimila Bedrny. ()
Skvělá hříčka Jaroslava Brabce na motivy Krvavého románu spisovatele Josefa Váchala, jehož kniha je ve filmu často citována. Film vypráví příběh jaksi od období němého filmu, čímž postupem realizuje vývoj nejen dějový, ale i technický. Dějové uzle jsou postupně rozmotávány a tato fraška dostává pevnější podoby. Výborně jsem se bavil. ()
Hodně pracný film, ale po zajímavém úvodu pak už jen uspávačka. ()
Pokud jediné, co si člověk z filmu pamatuje, jsou pipiny Leichnerové a Asterové, která si ji ještě oplachuje, a kozy Hrzánové (Jirsákovou vynechávám, ta žádný kozy nemá.), pak se myslím záměr nepovedl. Myslím tím zfilmovat Váchala na půdorysu vývoje kinematografie. Což o to, šílené to je, ale absolutně nevtipné a bez nadhledu. ()
Jo, začátkem devadesátek se tu natočilo ledacos. Nemůžu říct, že by mi to ex post přišlo nějak oslnivě dobré, ale určitě je to zajímavé vidět, protože to patří k nejulítlejším dílům za posleních 20 let. Zvlášť srandovní je Jitka Asterová jako tzaměstnankyně veřejného domu. ()
V tomto prípade kašľať na dej, ten pripomína skôr kocky stavebnice porozhadzované po koberci a treba trochu umu dať si ich do kopy. Kdežto formálna stránka je obdivuhodná, ba priam dokonalá. Ak milujete skoré obdobia kinematografie, budete nadšení a nebudete ku tomu potrebovať nejaký vynaliezavý scenár. ()
Oproti geniální Váchalově knížce je to těžký podprůměr. 3* jsou jenom za odvahu zfilmovat nezfilmovatelné. ()
Letadlo zaplachetnicí a čistá panna co si jí vošplouchne, protože není žádná rajda... ()
Po vizuální stránce výborné a vtipné, po dějové stránce těžko stravitelné a zmatené. Jako kuriozita film obstojí, jako plnohodnotný snímek jen pro opravdové milovníky absurdna. ()
Dal bych i 4h,ale kvůli tomu stupidnímu songu od Kollera,nelze.Ten nemůžu vypudit z hlavy. ()
Krvavý román patří k mé kultovní četbě již od té doby, co jsem jej roku 1971 objevil v místní lidové knihovně. Je to tedy možná následek mého přílišného očekávání, že jeho zfilmování nemohu ohodnotit plným počtem. Nástup je úplně vynikající, hravý a poklesle morbidní, tak jako kniha, ALE postupem doby ztrácí film tempo, což nezachrání ani vyjímečně nápaditá výtvarná stylizace. Snad je ten film příliš dlouhý. Opravdu (ale opravdu) mne to mrzí, ale pro mne je to maximálně za 3, 5*. ()
Squele prevedeny Vachaluv orginal, kteremu chybi jenom ta uvodni stat o hostorii krwaku. Postupem to ale kapku ztraci podobne jako kniha, prestoze jim tiskovy material urcite nedosel. Kazdopadne nemusi prset jen kdyz kape - Brawo!!! ()
Určitě dodnes jeden z nejoriginálnějších počinů, co u nás vznikly. Začátek je strašně fajn a nadsázka a humor z toho čiší na všechny strany. Parádní němé sekvence, stříkající krev a dokonalé herecké výkony (musí se to zdůraznit, protože hrát jako v němém filmu je úplně o něčem jiném a všem se to beze zbytku povedlo), povedená vizuální stránka. Jak se ale začne mluvit, všechno jde trošku dolů. Najednou tu není ta lehkost a takové to kouzlo nevyřčeného mizí. Utopilo se to ve formě, které je až příliš a je pořád stejná. Moc nepomůže ani střídání barevného nádechu a hodně nevyrovnaného děje. Celkově vzato určitě ne špatný film, který díky stylu natočení prakticky nestárne, zabíjí ho ale přehnaná sázka na vizuální stránku. Chtělo by to lepší scénář a trošku prokrátit. 60% ()
Může to být sebelepší filmová adaptace, ale já byla po pár minutách zděšená a znuděná. Nebýt literárního semináře, v životě bych takový film nedokoukala a dobrovolně nevyhledala. ()
s filmem mám problém, že jsem ho moc nepochopil. Ale možná by to bylo i s knihou. Režisér se snažil udělat něco atypické a povedlo se. Počátečních 15-20minut mne potěšilo - styl byl hodně dobrý a nápaditý. Napodobenina starého filmu byla téměř dokonalá a hodně nápaditá, ale pak se to vytratilo a začlo se do toho mluvit a už mne to moc nebralo. Některé herecké výkony v první polovině byli dokonalé, ale ke konci už jsem jim nevěřil. Snaha dobrá, ale pro mne nepřesvědčivé - 40% ()
Předlohu jsem nečetl. Co se ale filmu týče, je z něj celkem zajímavý experiment. Natočit to ve stylu počátku kinematografie se mi zdá jako celkem dobrý nápad, bohužel ve finále dost utrpěl. Ono mě to bavilo ze začátku, tak prvních 20 minut, ale pak mě to celé začalo nudit. Do toho to vlastně nemá ani děj (vzpomněl jsem si při tom na Eden a potom, ale to bylo podmanivější), což je mi u experimentu jedno, ale kdyby byl, oživil by to. Nakonec to je jenom sled bizarností bez ladu a skladu, který se naštěstí nebere smrtelně vážně a občas je i zábavný, což tomu pomohlo ke třetí hvězdě. Jinak mě to ale dost nudilo. 3* ()
"Festival Fantazie - Bloody Xmas 2013" 75% ()
Velmi stylove natoceny film s celou plejadou znamych ceskych hercu. Myslim, ze ve vsech svych viteznych kategoriich si tento snimek zaslouzil Ceske Lvy. Hutna atmosfera, skvele ladene filtry, absurdni a misty vtipne. Skoda, ze se dejova linie trochu lepe neusporadala. I tak, tento film si pro svou originalitu zaslouzi pozornost, ktera mne osobne byla 18 let utajena... ()
Knižní předloha mi, jak je obvyklé, prošla pod oknem, nicméně si myslím, že i kdyby zde zbylo jen deset procent z ní, stále by se jednalo o obdivuhodný projekt, tato podoba si zasluhuje stejná slova chvály, tak výraznou osobitost a odvážnost (krvavé scény jsou na filmové poměry obecně hodně naturalistické) jsem zaznamenal maximálně tak v období novovlnném - ať už je to například po kličkující narativní stránce, kdy se nám různé příhody ztrácí a později vracejí, ale především na dokonalém vizuálu (Brabcův počin se po této stránce zařadil do elitní společnosti Vertigo, Suspiria, Kostka, Sedmikrásky a Valerie a týden divů), který kulturistickou sílou vyzdvihuje atmosféru (modře zabarvené scény jsou úžasně tajuplné). Zaujalo mě také zopakování, a vlastně i vylepšení Felliniho nápadu - pojetí jednoho filmového příběhu coby poctu dosavadní filmové historii (A loď pluje - 1983), stejně jako překvapivé herecké výkony - celoživotní dělníci Vlastimil Bedrna, Jakub Saic a hlavně Ondřej Pavelka coby vypravěč podávají výkony, které od té doby už bohužel ve filmu nezopakovali (Bedrna si to vynahradil dabingem). Stejně tak je zajímavé v podobném druhu filmu vidět například Josefa Kemra, jeho vodník byl výrazný nejen tím vodotryskem krve, který z něj vylézal, to stejné se dá říci o Milanu Šteindlerovi, který by si naopak zasloužil více hororových rolí. Jedinou výraznější chybou je akorát tempo chromé želvy v závěru, která zčásti degradovala už tak méně zajímavější autorskou pasáž. I přesto však nemám to srdce tento na české poměry nevídaný experiment hodnotit méně výrazněji, už jen pro tu kuráž, která je předností všech podobně laděných děl (od Mezihry po Tetsua). 100% ()
Reklama