Režie:
František VláčilKamera:
Rudolf MiličHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Miroslav Macháček, Vítězslav Vejražka, Čestmír Řanda st., Karla Chadimová, Vít Olmer, Vlastimil Hašek, Bedřich Karen, František Kovářík, Zdeněk Kutil (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Filmová balada režiséra Františka Vláčila je volným přepisem románu Alfréda Technika "Mlýn na ponorné řece". Má všechny rysy Vláčilova výrazného režijního rukopisu. Děj se odehrává v první polovině 18. století, v období, kdy katolická církev vynakládala mimořádné úsilí na postupnou rekatolizaci a na zvýšení svého vlivu, kdy vyhledávala „kacíře“, aby na jejich negativním příkladu mohla upevňovat svou moc nad nevědomým lidem. Děj je zasazen do krasového území kdesi na Moravě, do krajiny plné kouzel, o níž se od pradávna vyprávěly podivné zvěsti. I o mlynáři Spáleném šíří jeho nepřátelé pomluvy, že je ve spolku s peklem. Mlynář však pouze rozumí řeči přírody a zná tajemství ponorné řeky, která pohání jeho mlýn. Dostane se do konfliktu s knězem, fanatickým, ale racionálním poslem božím, který hodlá udělat všechno pro to, aby mlynáře zničil… Diváka upoutají znamenité herecké výkony, zejména Miroslava Macháčka v roli kněze a Vítězslava Vejražky jako mlynáře, ale i atmosféra snímku, o kterou se zasloužil kameraman Rudolf Milič. (Česká televize)
(více)Recenze (152)
"Což nevidíte jakého dobrodiní se Vám dostává od církve svaté a od vrchnosti ? " (M. Macháček v roli kněze káže ovečkám) Asi můj nejoblíbenější film od mistra Vláčila. Velice silný film. "Láska" církve k člověku z filmu dýchá na každém kroku. Kdož nejsi loutka boží, loutka církve, tvá duše budiž zatracena ! Vhodné do katolického magazínu a na nedělní kázání. Každý přece ví, že církev katolická po Bílé hoře trpěla a zločiny inkvizice jsou výmysly ateistů... (Jinak doporučuju román od A. Technika- Mlýn na ponorné řece) Nádherná ponurá kamera a jízdy loupeživých rytířů, mysteriózní atmosféra, téměř černá kamera ()
První Vláčilův velký film již nese znaky jeho režijního génia. Ďáblova (pro)past má sice velmi prostý děj, ale hlavně fantastickou snovou atmosféru, výborné herecké výkony, a lahůdkové audiovizuální zpracování. ()
Excelentní 39letý Miroslav Macháček. A ano i ten umíněný posel boží musí někdy přinést oběť nejvyšší, tady vleze do jeskyně, dojde k sesuvu a ejhle najednou se otevře krápníková jeskyně, kam se ztrácí ta voda. Během té tzv. nové vlny Vláčil natočil historické 3 filmy, i když je od sebe dějově dělí několik set let, tato Ďáblova past, Údolí včel a Marketa Lazarová. ()
Netřeba více komentovat Vláčilovu genialitu, která i zde dala vyniknout příběhu, který by mě bez jeho přičinění ani nezaujal. V každém případě fanatická víra v cokoliv se mi po shlédnutí tohoto filmu příčí zase o trochu víc. ()
Filmová adaptace románu Mlýn na ponorné řece A. Technika. Po vizuální stránce naprosto dokonalé (vč. K. Chadimové). Krom skvělé kamery vyniká i hudební doprovod. Vláčil dokázal precizně vykreslit tajemnou a mrazivou atmosferů, v tom je nejen v českých luzích a hájích nedostižný. Přiběh filmu,odehrávajícího se uprostřed horkého a extrémně suchého léta, je vcelku jednoduchý. Pojednává o vzájemném boji zaslepené církve a světské moci zosobněné postavou Macháčkova kněze a rozumem obdařeného mlynáře . ---== 95% ==--- ()
Mistrovské dílo.Výborný příběh,skvěle natočený.Stará dobrá filmařina.Musí se vidět. ()
Herecky velmi vydařený a obrazově skvělý film, který trochu schazuje jen delší stopáž s chvílemi, kdy se nic moc neděje a člověka to může uspat. Hodnocení: 65 % ()
Ta „hudba“ se místy moc nepovedla. Dějově to ujde, kamera velmi dobrá, herci taktéž. Nejsem speleolog, ale mám pocit, že drobné nepřesnosti by se jistě našly. ()
Můj první Vláčil a hned taková bomba! Nádherný dobový příběh v krásných letních kulisách Moravského krasu první poloviny 18. století plný tajemna, tehdejších dogmat a povídaček a nenapodobitelné atmosféry. Vynikající film jednak po filmové, což u Vláčila není nic neobvyklého, tak po příběhové stránce, kdy Technikova příběhem novověká předloha se silně středověkým mytem výborně zafungovala. A to ve formátu buran regent + slaďouš biskup vs. mlynáři + ďábel. ()
Kdybych to viděl v roce 1961 a bylo mi mezi 18 a 25, určitě bych to hodnotil jinak než dneska, kdy mi je 68. Jenže takhle na mě z filmu vyzařuje komunistická ideologie, podle které šlechta a církev byly reakčními, protilidovými institucemi. Dávno už víme, že to tak nebylo. Rozvržení postav připomíná Krkonošské pohádky: Řanda jako Trautenberk, Chadimová jako Ančí, Olmer jako Kuba. Šlechtic musí být vypasený jako Řanda, vypasený musí být i biřic Hlinomaz. A proti tomu krásný, tančící lid a moudrý mlynář. Farář, celý v černém, jako ztělesnění zla. Představě, jak kněz z kazatelny nabádá farníky k likvidaci jiného farníka, by se každý historik zasmál. Divím se, že za tuhle ideologickou agitku nedostal Vláčil Řád práce. Pak ale naštěstí prozřel (geniální Údolí včel a Markéta Lazarová). ()
Nemůžu říct, že bych viděl Markétu Lazarovou nebo Údolí včel, Ďáblova past prý pomyslně patří do této trojice. Ovšem mě se nelíbila až tolik. Mě se líbil třeba Pasáček z Doliny. Ale tady se chvílemi láme vyprávění do lehkovážné nudy. O tom, jak moc církev chtěla hledat viníky se bavit nemusíme. Už jsem jednou někde psal, že mají na svědomí více životů než nacisté a komunisté dohromady. Zvyšování vlivu, bohatství a katolizaci všech za každou cenu měli na svém seznamu zájmů dlouhodobě. Nejsem si ale jistý, zda zrovna na příběhu mlynáře je toto zobrazeno nejlépe. Chvíli se film pohybuje na hranici mysteriózna, když si pohrává s myšlenkou, že vyšší síla by mohla zasáhnout. Jenže neustálé dorážení kněze na mlynáře je postupně již trochu únavné a hlavně nikam nesměřuje. Konec také nebyl nejlepší. Každopádně se dá říct, že jde o typického Vláčila. ()
Příběh lásky a příběh tajemství země, film o zpupnosti šlechty, netoleranci církve i síle lásky. Protiklady dogmatického myšlení na jedné straně a svobodného ducha na straně druhé se srážejí v konfliktu. Postavy nejsou černo-bílé, jsou přemýšlivé a životné, i když v rámci svého způsobu myšlení – neměnné. Pomalá kamera ze všech možných i nemožných úhlů zabírá detailně tváře, prostor i krajinu, hudba naznačuje pocit.... příběh je vícerozměrný. Filmový drahokam, který František Vláčil ještě několikrát režijně překoná. Vláčil uměl, filmařský pánbůh ho bohatě obdaroval. ()
Snímok so zaujímavým názvom a vysokým hodnotením, lenže príbehu som nerozumel. Všetko sa mi to zdalo ťažkopádne a nepútavo podávané. Niekedy som mal zmätky v samotnom deji. ()
Krásný počin Františka Vláčila o střetu dogmat a předsudků s touhou poznávání přírody kolem nás a nových cest v životě. Na jedné straně stojí bezcitný, staromilský kněz spolu se zlým regentem, na straně druhé prostý mlynář - volnomyšlenkářský muž, snažící se porozumět přírodě a naslouchat jí. Krásné nadčasové zpracování, a to nejen v té vztahové filozofické rovině, ale také, co se týká kamery a hudebního doprovodu. Skvělou práci odvádějí i herci - jsou všichni do jednoho absolutně úžasní. Mám to na hraně pěti hvězdiček. 85 %. ()
Všechny klady již byly vyřčeny, ale po takovém budování napětí odbýt závěr tak prostě mě zkrátka zamrzelo. Nechám si jednu hvězdu v rukávu kdybych někdy příště změnil názor. ()
Nádherná balada o ľudskej nenávisti poháňanej poverami. Príbeh mlynára zžitého s prírodou, ktorý vďaka pozorovaniu prírody dokáže nájsť prameň či rozoznať nebezpečné miesta. Tajomstvo jeho mlyna je tŕňom v oku cirkvi. Produkcia aj herci odviedli dobrú prácu takže dlhé čiernobiele zábery, doplnené pochmúrnou hudbou Zdeňka Lišku vytvárajú temnú úzkostnú atmosféru dokresľujúcu tiesnivý dej. Názov Diablova pasca hocako sa zdá metaforický, nakoniec nadobudne doslovný význam. 80% ()
Povedený film zasazený do doby katolické tyranie, temného středověkého prostředí. Na filmu se mi líbí i způsob jakým vykresluje naivitu a hloupost prostých lidí, která se táhne celou lidskou historií a které se dá v každé době tak dobře využít k všemožným cílům. Škoda, že film tohoto zaměření a alespoň takovétokvality již patrně nikdy nevznikne. ()
Regent a biskup na rozdíl od mlynáře, předstírá, že hledá a nalézá cestu. Místo toho vedou, rukou nerozdílnou, vesnický lid do záhuby. Vydají se vesničané v jeho stopách? Najdou odvahu vzepřít se tmářství? 82% ()
Těžko napsat něco víc, než např. novoten či DaVID'82. Je to prostě umělecké dílo, které si divák vychutnává. 80%, 6.12.2014. ()
Napsal jsem komentář, ale pak ho musel smazat, protože už v podstatě ten samý napsal(a) Troufalka. Snad jen, že ten můj nebyl tak "laskavý" k rekatolizaci a jejím aktérům a to nejen tehdy v dávné minulosti. O co byl film malinko slabší na ději či příběhu, o to byl silnější na poselství (které ale stejně většina [s]prostého lidu zapomene). ()
Reklama