Režie:
Tod BrowningKamera:
Karl FreundHrají:
Bela Lugosi, Helen Chandler, David Manners, Dwight Frye, Edward Van Sloan, Herbert Bunston, Carla Laemmle, Tod Browning, Anita Harder, Cornelia Thaw (více)Obsahy(1)
Hrabě Dracula na svém hradě v Karpatech děsí všechny vesničany až k smrti. Poté, co naivní realitní agent Renfield podléhá jeho vůli, vydávají se společně do Londýna, kde přes den odpočívají a v noci hledají své oběti, které by vysávali. (Bonton Home Entertainment)
Recenze (228)
V momente, keď sa zjaví na plátne Béla Lugosi kradne si všetku pozornosť pre seba. Dosť kazí dojem zvyšné herecké osadenstvo (s nevýrazným Van Helsingom) pre aké je zvuková stopa skôr na obtiaž. Po technickej stránke je to ako na sínusoide, raz prekvapuje nápaditou atmosférou (všetky scény z hradu, neprekáža ani netopier na nitke) inokedy dopláca na lacné využívanie záberov z dokumentárnych filmov. Čiže skôr nevyrovnaná klasika, aká si zaslúži byť v červených číslach len vďaka hlavnému predstaviteľovi. ()
S týmito prastarými klasikami je to ťažké, mňa osobne najviac prekvapilo aký je ten film imbecilne zostrihaný a plný až nepochopiteľných medzier a vyprávačského fušerstva. Najhoršie na to doplatila Lucy ktorej upírsky posmrtný život je len okrajovo zmienený a nič sa s tým nerobí, tu som mal naozaj pocit že niečo zúfalo chýba. Najviac sa mi páčil úvod filmu odohrávajúci sa v Transylvánii plnej maďarov a pekných gotických kulís. Pískajúce hračkárske netopiere neboli až tak zlé, ale Dracula za celý film vôbec neukázal upírske zuby, do psej matere! Inak aj Bela Lugosi má ako Dracula hlavne tú výhodu že je maďar s exotickým prízvukom, ale tie jeho ospevované uhrančivé pohľady mi dnes pripomínajú maximálne ksichty Dereka Zoolandera a prišli mi teda dosť smiešne, spolu s jeho úsmevmi slniečka na hnoji ktorými častoval Renfielda na svojom zámku. Osobne ma asi viac zaujal ten drsný vyčúraný dedo Van helsing, ktorý do dvoch minút odhalí s kým má do činenia. No a potom je tu ešte to tragicky odfláknuté finále kde je ten strašný splodenec temnoty zapichnutý akoby mimochodom a mimo záber, čo podčiarkuje panický strach tvorcov ukázať v hororovom filme čokoľvek strašidelné. Oproti staršiemu nemému a nemčúrskemu Upírovi Nosferatu je na tomto Hollywoodskom Draculovi vlastne väčšina vecí zle a to čo ostalo sú mýty o tom či bol Lugosi skutočný upír, v čom sú s Maxom Schreckom alias Orlokom zajedno. ()
[2,5*] Z môjho pohľadu sa film oplatí vidieť len kvôli doplneniu si znalostí z histórie kinematografie, ďalšie hodnoty v ňom nevidím. Ak mám hodnotiť nezaujate, boli by to lepšie 2 hviezdičky, ale vzhľadom na historický význam tohto filmu prižmurujem oči a zaokrúhľujem na 3 hviezdičky. Najväčší problém filmu vidím v prehnanej teatrálnosti hercov, pokus pretaviť divadelnú hru do filmu tým pádom zlyháva. Jednotlivé postavy sú ako takí meraví pajáci, ich strojenosť v pohyboch a v reči zabíja akúkoľvek atmosféru, ktorá tam zrejme v danej dobe bola. A ten komický akože netopier to doráža. Pri porovnaní s o 9 rokov starším Upírom Nosferatu (1922) toto spracovanie výrazne zaostáva. Pochváliť určite môžem charizmatického Belu Lugosiho ako Draculu a pôvabnú, ale aj desivú Helen Chandler ako Minu. Zaradené v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete. ()
Najklasickejšie spracovanie Draculu. Geniálna hra svetla a tieňov a k tomu úchvatný výkon Bélu Lugosiho, s jeho hláškami ako napr. "I never drink.... wine", alebo "Good night ..... mister Renfield" - to je úplne úžasné klasické, kultové, jednoducho to nemá chybu. Narozdiel od strašidelnosti Shrecka v Nosferatuovi je tu niečo, čo by sa dalo nazvať ako "démonická elegancia" Lugosiho a okolo toho je v podstate postavený aj celý film. -- Hviezdičky však udelím iba 4 a má to nasledovný dôvod: Dokonalému dotvoreniu atmosféry predsa len chýba nejaká hudba. Aj keď tu sa bavíme prakticky o začiatkoch zvukového filmu, keby tam bola hudba, zrejme by sa podarilo lepšie ku koncu vygradovať atmosféru. Ten záver na mňa totiž fakt moc nezapôsobil, nemôžem si pomôcť :( ------- !!! POZOR!!! Zmena hodnotenia na 5* po prečítaní knihy (viď. aj komentáre k iným filmom s podobnou tématikou) ()
Skvělý film, Browning byl vážně nejlepší filmař doby, ale musim uznat, že Dracula by nebyl tak skvělý bez Bela Lugosiho, ptž musím říct, že léta divadelního ztvárnění Draculy mu opravdu dali vžít do charakteru, a lepšího Draculu si snad ani neumím představit... ()
Průměrné zpracování slavného románu, které působí velice lacině, až bohužel místy směšně, jenomže film nemůže omlouvat doba vzniku, Nosferatu vzniknul o dost dříve a je o třídu lepší. Nicméně je to takové klasické zpracování, prostě klasika. ()
Totálne sklamanie. Také otrasné herecké výkony som nevidel už dávno. Len sa neviem rozhodnúť či bol horšie zahraný Dracula alebo Helsing. ()
Po opětovném zhlédnutí musím přeci jen hvězdičku ubrat. Stále je to velice povedená verze Drákuly, ovšem musím uznat, že po rumunském úvodu se atmosféra opravdu ztrácí a to je velká škoda. Zachraňují to pouze scény s Belou Lugosim, kterému byla role hraběte Drákuly prostě souzena a ztvárnil ji fantasticky. Stejně tak scény ve kterých je Dwight Frye, jehož Renfield je povedeně šílený. Zbytek se ale občas vleče, což se mi u staršího Upíra Nosferatu nestalo. Nižší hodnocení bych ovšem nedal, to si zase film dle mého názoru nezaslouží. Už jen kvůli zmiňovaným hereckým výkonům a třeba také hudbě, která mi hrála v hlavě od prvního zhlédnutí. Čajkovskij je do takového filmu dobrá volba. Kladů je určitě více, zmínil bych třeba i závěrečnou scénu, kde se atmosféra navrací v plné síle. I přesto Tod Browning nevyužil potenciál, který tento film měl. 80% ()
Viem si predstaviť, že v divadle by ma to viacej pobavilo, možno aj nadchlo. Bela to hrá samozrejme dobre, veď to už bolo asi miliónty krát, len ma stále máta ten divadelný pocit. ()
Původní Universalácký Drákula, na rozdíl od staršího Nosferatu a mladších přírůstků ze studia Hammer, bohužel zestárl jako otevřené mlíko na rozpáleném slunci. Skromná stopáž mě překvapila, ale už po několika scénách začala dávat smysl. Tvůrci si moc nevrtali hlavu s chytrým nahromaděním děje knihy nebo využitím jen jeho části. Prostě osekali všechno, co nebylo nezbytně potřebné, včetně scén, které by mohly lépe vykreslit postavy, vysvětlit Drákulovy schopnosti nebo jen pořádně postrašit. Film kvůli tomu působí jako středoškolský referát, který vyjmenuje všechny události bez pochopení myšlenky. Vyprávění tak dokáže být matoucí a prázdné zároveň. V určitých momentech mi až připadalo, že filmaři museli poztrácet třetinu záběrů. Nejen že film načne několik linek, které nikam nevedou, ale i návaznost mezi záběry často postrádá kontinuitu a téměř úplně chybí přechody mezi scénami. Postava vejde do ložnice a najednou se ocitne ve sklepení. Kamera a výprava na tom bohužel nejsou o moc lépe. Statické záběry v nevýrazných kulisách jsou jen občas ozvláštněny jednoduchou hrou se stíny. Když se postavy na konci filmu objevily ve sklepení, které ještě před hodinou představovalo transylvánský hrad, málem jsem vyprskl večeři na monitor. Většina scén, ze kterých by mělo čišet napětí a strach, tak postrádá atmosféru. Bohužel zcela chybí filmová hudba pro skrytí spousty hluchých momentů. To je asi největší kolík v nemrtvém srdci filmu, protože to všudypřítomné ticho se velice rychle stane trapným, zvlášť ve společnosti tak prkenných hereckých výkonů. Nejspíš nebudu jediný, kdo se během filmu nejvíc ztotožnil s komickou postavou hlídače blázince, který sleduje krkolomné boje hrdinů s Drákulou a všem nadává do bláznů. Aspoň už chápu, z čeho vycházel o dvě dekády později Ed Wood. Musím říct, že se vzoru docela přiblížil. ()
Zase jeden zakladatelský film. Hodnotit jej lze jen stěží, protože je obklopen aurou, která je vlastně nezasloužená. Lugosi je sice skvělý a jeho dikce neuvěřitelná ("I don't drink... wine"), to je ale málo. Ostatní postavy jsou dost ploché a některé scény překvapivě vypadly při střihu, což dodává filmu nádech nedokončenosti. Kamera, svícení a dynamičnost jsou propracovanější ve španělské verzi, tam ale zase chybí Lugosi. ()
Žiaden iný film nedokáže vyvolať vo mne také zvláštne pocity ako tento. I keď pravdu povediac, keby som mal hodnotiť iba samotný film, tak by to bolo iba slabé tri hviezdičky. Nuž v tomto prípade som trochu zaujatý a keďže mam pre Lugosiho istú slabosť považujem toto "priemerne" dielo za skvost kinematografie. ()
Upír Nosferatu to teda předčil na celé čáře ačkoliv měl jasné nevýhody v podobě absence mluvení. Lugosimu tato role očividně sedla, ale mě tedy ten jeho ksicht přestal dost brzo bavit, což je špatné vzhledem k malému počtu scén, kde vystupuje. Směšné netopýry akceptuji vzhledem ke stáří filmu, ale ani v atmosféře to Upíru Nosferatu nesahá po kotníky. Nazývejte si to klidně 'jedním z největších drahokamů v pokladnici světové kinematografie' dle mého tomu tak není ani náhodou! ()
Filmařsky velmi špatné, v podstatě bez jakéhokoliv napětí a rozhodně za to nemůže jen stáří filmu (Upír Nosferatu je starší a ještě navíc němý, atmoféru má mnohem lepší). Příliš také nechápu uctívání Lugosiho jako nejlepšího filmového Draculy - tam, kde se snaží chovat normálně, mu nelze upřít jistou eleganci, ovšem ve scénách, kde se snaží působit děsivě, je výsledek spíše směšný. 50% ()
Klasika, ale bohužel v mých očích silně ohlodaná časem. Většinu času jsem se nudil a herecké výkony (až na Renfieldovo šílenství) byly hodně mizerné. Ani ten slavný Béla mě dvakrát nepřesvědčil, ačkoliv mu role aristokratického krvesaje slušela. Sice si moc dobře uvědomuji, že tento film má téměř 90 let, ale existují i starší snímky, které fungují i dnes. Bohužel v tomto případě nemohu jinak. ()
Naprosto magické zpracování Stokerova Draculy, které sice není moc podle knížky, ale přesto uchvátí a to kvůli několika nezapomenutelným obrazům (obě scény na schodišti) a skvělému Lugosimu, který je zároveň aristokratický a nebezpečný.Po prvním shlédnutí jen za čtyři, ale druhé se mi líbilo víc, takže hvězdu přidávám. Možná jsem propadl kouzlu temného gotického hradu plného pavučin. Ale už vidím hraběte, jak schází po točitých schodech se svícnem v ruce.... I bid you welcome. ()
Zajímavá sonda do hlubiny divákovi duše v meziválečném období. Film je utahaný, bez emocí, postrádá napětí, akci i kloudné dialogy. Přesto měl veliký úspěch. Jiná doba se holt nezapře. Za mne dvě za tu sondu, jinak nic. ()
Roku 1931 v americkém filmovém studiu Universal vznikla první zvuková adapatace Stokerova Draculy, který je do dnešní doby mnohými považován za nepřekonatelný především díky hereckému výkonu Bely Lugosiho v hlavní roli, a také že se nejvíce drží knižní předlohy (i když skutečným podkladem pro film byla levnější broadwayská divadelní inscenace z roku 1927 Hamiltona Deana, zvolená po vypuknutí hospodářské krize). Pro mne coby milovníka upírů a klasických hororů spadá tento film mezi nejoblíbenější. A možná i proto, že ačkoliv je to upírský film, tak valná převaha prvků spojených s upíry ve filmu chybí. Nikde nejsou vidět Draculovy řezáky, dvě rány po upířím kousnutí (ve filmu se o něm jen mluví) a také žádná krev (s výjimkou jediné kapky krve, kdy se Renfield řízne o kancelářskou sponku). Nýbrž ve většině filmech o upírech krev doslova trýská každou minutu (ironie na filmy o upírech z druhé poloviny 90. let). Za zmínku bezesporu stojí zmínit i něco ze scénáře: /// "Jsou to děti noci. Jaký koncert!" /// "Krev znamená život, pane Renfielde." /// "Jediný kdo přežil, je nepříčetný šílenec. Jeho touha polykat mravence, mouchy a jiné drobné tvory kvůli jejich krvi, je pro vědce hádankou." /// "Ležela jsem v posteli a četla jsem si. A zrovna když jsem začínala usínat, uslyšela jsem výt psy. A když se dostavil ten sen, zdálo se, jako by se celý pokoj zahalil mlhou. Byla tak hustá, že jsem stěží rozeznala lampu u postele, jakoby jiskřičku v mlze. A pak jsem uviděla pár upřených rudých očí a z mlhy se nade mnou skláněl zsinalý, bledý obličej. Stále více se přibližoval. Cítila jsem na tváři jeho dech a pak jeho rty. Och. A ráno jsem se cítila tak vyčerpaná. Zdálo se mi, jako by ze mne někdo všechen život vysál." [1235. hodnocení, 139. komentář, 77%] ()
Podle mého soudu dodnes nepřekonaný Dracula v podání Bély Lugosiho. Žádné další zpracování, i když technicky samozřejmě dokonalejší, mě tolik neupoutalo. Lugosi je prostě v této svojí životní roli nepřekonatelný. ()
Zaujímavé možno ako reprezentant toho, čo sa točilo či azda vôbec dalo natočiť v USA na začiatku 30. rokov, inak ale pre súčasného diváka takpovediac nepoužiteľné. Nelogické dejové posuny a obrazové strihy, divadelné výstupy i prehnané, hoci väčšinou (pre mňa nepochopiteľne) oslavované herecké kreácie predovšetkým predstaviteľov dvoch abnormálnych postáv, titulnej a Renfielda, nám nedávajú inú možnosť, než sa nechápavo nad zábermi pousmievať alebo nudiť. Oba postupy možno s úspechom kombinovať, autor týchto riadkov si to na vlastnej koži overil. Jedinú hororovo zaujímavú scénu (vizuálne a vďaka náhlemu strihu i atmosfericky) predstavuje úvodné prebúdzanie sa grófa a jeho troch žien na zámku. Je škoda, že tieto upírky sa z filmu navždy vytratili po Draculovom pokyne, aby sa Renfielda nedotýkali, pretože pôsobili značne étericky, démonicky a vôbec lepšie než komický "diabolský" výraz, ktorým Dracula obdarúval rôzne postavy a zároveň bohužiaľ aj divákov. Zaradením jednej rádoby humornej scénky, resp. dialógu s nemocničným asistentom Martinom ("Niekedy mám pochybnosti i o tebe") si tvorcovia akýkoľvek nárok na to, aby tento film bol označovaný za horor, nepochopiteľne odriekli. Malým plusom filmu je to, že záverečná grófova likvidácia je veľmi, veľmi neakčná a stručná, čo je v sympatickom kontraste s dnešnými bombastickými vyvrcholeniami akéhokoľvek filmu z kategórie horor, thriller, akčný ai. - Oproti staršiemu a preto technicky horšiemu, ale aj dnes atmosfericky a vizuálne ohromujúcemu Murnauovmu nelegálnemu plagiátu Stokerovho románu je tento pamätnícky Dracula nanajvýš nepôsobivý. Pre mňa sklamanie, podobné tomu, ktoré mi priniesol Gróf Dracula (1970). ()
Reklama