Režie:
Tod BrowningKamera:
Merritt B. GerstadHrají:
Wallace Ford, Leila Hyams, Olga Baclanova, Roscoe Ates, Harry Earles, Daisy Earles, Schlitze, Daisy Hilton, Violet Hilton, Josephine Joseph, Johnny Eck (více)Obsahy(2)
Vše má svoje meze, jen láska a zlo ne. Cirkusová artistka Cleopatra (Olga Baclanova) ráda poničuje a zesměšňuje trpasličího muže Hanse (Harry Earles), který se do ní zamiloval. Např. jej jen tak ze škodolibosti svádí před svým milencem, silákem Herkulem (Henry Victor). Když se však dozví, že Hans zdědil velké jmění, rozhodne se, že se za něj provdá. Tajně však s Herkulem plánují, že se ho po svatbě zbaví. Členové cirkusu, kteří jsou tělesně postižení stejně jako Hans, však její lsti prohlédnou. Tragický konec na sebe nenechá dlouho čekat... (nanamarak1)
(více)Recenze (236)
Tohle je něco, co má jako jedno z mála pořád ještě slušnou váhu i po všech těch letech, díky čemuž nemusím mít výčitky, že buď dávám vyšší hodnoceni za stáří, nebo že jsem to strhal, ale přitom ve své době to bylo parádní. Zrůdy na svém hodinovém prostoru rozjíždí creepy show, která končí pěkně děsivě, takže tady dávám s čistým svědomím čtvereček. 75% ()
V roce 1932 to musel být masakr. Ale ani dnes neztrácí nic na své síle. Tohle je hodně bizardní dílo z kterýho vyzařuje humor, ale zároveň z něho mrazí. Tahle přehlídka lidských nepodarků a hříček přírody byla bezchybná proto musím nasolit plnej počet hvězd. Za mě naprostá spokojenost. DOPORUČUJU. ()
Chamtivosť sa nevypláca... Jednoduchý príbeh plný bizarných postavičiek, situácií a dialógov, len škoda, že v originálnom znení tomu bolo slabo rozumieť (titulky nevyhnutnosť), väčšina postáv tu buď koktá, šušle, prípadne má nejakú ďalšiu rečovú vadu. Tiež by ma neurazila väčšia dĺžka dejovej linky a samotný príbeh by som ešte doplnil o nejaký nápad, aby to nebolo tak zúfalo priamočiare. Lepší priemer. 65/100 ()
Nečekaně skvělý film, který (nejen) ze studijních důvodů určitě stojí za vidění. Ze začátku mě to moc nebavilo, ale od svatby už se film správně rozjel, a posledních 10 minut je naprosto výborných (pouze ty by snesly označení "horor", a to ještě s přimhouřenými očima a s ohledem na rok vzniku filmu). Osobně mi hlava moc nebere, proč si film musel projít všemi těmi peripetiemi se zakazováním apod. - osobně mě pohled na ty chudáky nijak nepohoršuje a neshledávám nic problematického ani na myšlence dát jim roli ve filmu (nějak jsem moc ani nepochopil smysl úvodních titulků, které vysvětlují postavení mrzáků a tělesně postižených lidí v minulosti). Osobně mi to naopak přijde jako skvělý nápad, který by geniálně fungoval i dnes, stačilo by dát dohromady dobrý scénář, náležitý rozpočet a odpovídající casting podobně postižených nešťastníků, a mohl by vzniknout naprosto velkolepý horor. Je ale otázka, jestli by něco takového bylo v dnešní éře politcké korektnosti možné a jestli vůbec kdy v historii byla doba, která by přála vzniku takového filmu. Natočit ho tehdy by si po stránce odvahy možná nezadalo s tím přivést takový film na svět dnes (tehdy pohoršoval samotný pohled na ty mrzáky, dnes by pro změnu pohoršovala už jen myšlenka nechat je hrát v hororu nebo je nedejbože předvádět jako atrakci v cirkusu). V každém případě Browning velmi příjemně překvapil - jeho Dracula mě k smrti uspává, ale Zrůdy mi neobyčejně sedly. Snad jen škoda toho nudného rozjezdu a dodatečných úprav vycházejících vstříc dobovému publiku - měli to nechat s tím původním koncem a už na to nešahat, každé takovéto "zmírňovací" zásahy do hotového filmu jsou zlo. ()
Zrůdně temné drama o zrůdách psychických a zrůdách fyzických. Až nečekaně silné... a krutě pravdivé, když si uvědomím jaké reakce diváků a cenzorů se film dočkal v tehdejší společnosti (a nebuďme naivní - ani dnes by v hollywoodské mašinerii na krásu a lehkost moc šancí neměl). 9/10 ()
Tak rozhodně to chtělo trochu odvahy a drzosti, natočit v novorozeném světovém filmovém studiu takovýto film. Rozhodně to není pouze horor. Vlastně od začátku, až po svatební hostinu, je to komedie. Komedie s hlavně fyzicky, ale i psychicky, retardovanýma cirkusákama. Pochopitelně jsou zde také zcela zdraví lidé, kteří většinou mají za svých zrůdných spolucirkusáků srandu. Legraci mají i z malého Hanse, který je ovšem malý jen vzrůstem. Jak sám o sobě tvrdí, je to normální muž, který má city a své potřeby. Jeho city a potřeby ho zaženou do spárů všehoschopné a majetku chtivé Cleopatry. Cleopatra je ovšem také dosti neopatrná a nedočkavá, a proto jí stihne osud horší než smrt, protože se zapletla se zákonem zrůd. Perfektní pohled na cirkus začátkem 20tého století. ()
Dracula mě nikdy moc nebral, ale Zrůdy mě velmi mile překvapily. V první půli mě docela mrazilo v zádech. Nejednalo se o husí kůži ze strachu, ale spíš ze soucitu. Freaks nejsou ani tak hororem, jako spíš hodně strašidelnou historkou o tom, že ty pravé zrůdy jsou především v nitrech navenek dobře vyhlížejících andělíčků. No uznejte, není to ideální morální "pohlazení" dítěte na dobrou noc? ()
Sice to nijak zvlast neoplyvalo hereckymi vykony, sice byly nektere charaktery typicky "zle" a typicky "hodne", zato originalita me proste dostala. Nemuzu jinak. ()
Slonieho muža som videl prvýkrát asi v roku 2005, keď sa u nás v rámci Projektu 100 vrátil do kín, a v tej dobe som ho považoval za najlepší film vôbec. To len okrajovo, pretože sa chystám porovnávať, a aby to nevyznelo tak, že sa mi nepáčil. Niečo podobné som čakal od Freaks, ibaže oni vlastne rovnakú myšlienku zobrali z úplne iného konca. Sloní muž sa (byť umierneným) lynchovským spôsobom snažil rozprávať o tom, že všetci sme ľudia, a že aj v tej najškaredšej telesnej schránke môže žiť pekný človek. Zrůdy zostali pritom, že všetci sme ľudia, a to znamená, že všetci máme kopu negatívnych vlastností; žiarlime, podliezame, ide nám o peniaze, pomstu... To je proste dokonalý prístup! Čakal som aspoň nejaké moralizovanie a nič, ani na sekundu. Browning a jeho Freaks o päťdesiat rokov skorej prišli s vyspelejším obsahom ako David vo svojom opuse, čo je obdivuhodné, nielen na dobu vzniku. Pár výhrad samozrejme mám, SPOILER! (teda ak sa to pri 80 rokov starom diele píše) hlavne k výslednej podobe Cleo na konci filmu Koniec SPOILERU, ale to nič nemení na tom, že keď film končí liliputánskym vyznaním lásky a nepôsobí to smiešne, ale neuveriteľne dojemne, a zároveň je to stále funkčný horor, tých päť silných hviezd si proste zaslúži. ()
Velice prostý a tezovitý film s jednoznačně danými charaktery, ale Browning si i přesto zaslouží maximální uznání za (na tehdejší dobu) perfektní filmařinu a hlavně za tu odvahu natočit něco takového a takovým způsobem (mám na mysli především ono obsazení skutečně znetvořených lidí) v první polovině 30. let - vždyť i dnes, na začátku 21. století, ten film působí místy opravdu šokujícím dojmem, a to aniž by se nějak očividně šokovat snažil! Takové nevšední a obdivuhodné tvůrčí jednání prostě nedokážu neocenit... 80 % ()
Poselství filmu je jediné a jasné - ukázat, že pojem zrůdnosti není odvislý jen od vzhledu a věci, na pohled se zdající nějaké, nemusí být stejné i uvnitř. Tomuhle účelu se pak podřizuje vše a je to poznat na určité (byť nijak velké!) umělosti scénáře. Na svou dobu ovšem Freaks překvapují značnou vyspělostí, jak čistě technickou, tak režijní. Atmosféra je povětšinou posmutnělá, přesto se vás film ani v náznacích nesnaží přivést k tomu, abyste hlavní protagonisty litovali - spíše naopak, a i to mu přičítám k dobru. Mrzí mě, že jeho součástí nezůstaly ty "vyřazené hororové části", protože konec, jenž se nese v tomto duchu, je famozní a mění se v regulérní horor. Možná vám připadne ústřední myšlenka laciná a ohraná, není na škodu si tuto skutečnost ovšem občas připomenout, zvlášťě je-li podána tak vkusným způsobem. ()
Velice působivý, znepokojivý a hluboký hororový, artisní a dokumentární film s reálným angažovaním "skutečných zrůd". [8/10] (MGM) (Čb. /// Produkce: Tod Browning /// Scénář: Willis Goldbeck, Leon Gordon, Edgar Allan Woolf, Al Boasberg podle povídky Spurs Toda Robbinse /// Kamera: Merritt B. Gerstad) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] ()
Freaks sú iste šokujúci, poburujúci, vzbudzujúci súcit, ale sú hlavne dobre vyrozprávaným príbehom s pevným a jasným scenárom. Takže sú okrem prehliadky autentických anomálnych postavičiek aj plnohodnotným filmom so silným katarzným záverom. Dnes ich môžeme vnímať aj ako dielo, ktoré bojuje s predsudkami ľudí a ich deformácie môžeme zameniť za ľubovoľnú farbu pokožky alebo náboženstvo. To, že sme všetci rovnocenní ľudia bola však v 30tych rokoch minulého storočia úplne nová myšlienka, ktorá ešte dlhé desaťročia nebola plno akceptovateľná. Obludnosť človeka sa totiž prejavuje jeho skutkami, ako ukazuje aj tento film. ()
Obsadit v době rodícího se star-systemu do hlavních rolí holywoodské produkce fyzicky znetvořené herce, to je opravdu velká odvaha. Stejně odvážné je narušení tradiční horrového modelu, ve které jsou reprezentatnti normálnosti napadeni (nenormálním) monstrem. Přitom sám Tod Browning natočil rok před Freaks klasického Draculu, který nejen, že výše zmíněný model důsledně dodržuje, ale vlastně jej pomáhal definovat. V cirkusovém prostředí Freaks je hranice mezi monstrem a normálním hrdinou naprosto převrácena. Fyzicky znetvořená lidská monstra jsou tak daleko lidštější než řada normálních hrdinů. Freaks tedy hned dvakrát podkopávají dobový kánon - výběrem hrdinů i celkovým vyzněním příběhu. Gooble gobble, gooble gobble, we accept you, one of us! ()
Původně jsem chtěl dát jako většína 4*, ale za ten neuvěřitelnej konec dávám 5*. Celých 50 minut se ve filmu moc neděje(ale to neznamená že je nudný) je to spíše o psychologii zrůdiček a lidí co žijí s nima, ale posledních 20 minut je tak kulervoucích že prostě žasnu. Hlavně vynikajíc herec hrajícího toho zamilovanýho skrčka, celou dobu jsem myslel že ho hraje dětí, ale prostě jsem mu všechno sežral. Ostatní zrůdy byly ošklivé ale též jsem s nima soucítil takže jsem nevěděl komu fandit. Film doporučuju všem kdo má rád starší kousky a hlavně skandální. ()
Ve své době hodně odvážný film, u kterého si vlastně neumím představit, že by si ho někdo troufl a dokázal s takto autentickým obsazením, bez triků, natočit i dnes. Z dnešního pohledu již Tod Browning není zdaleka jediným režisérem, který si naplnil svůj film hromadou postižených postav, příp. hercemi s nějakou tou odchylkou (za všechny zmiňme Herzoga a jeho „Trpaslíky“ :o)), ale takto pestré panoptikum lidských tvorů s nejrůznějšími druhy fyzických anomálií a postižení se jen tak nevidí... výjimečně fyzicky normální muž v cirkuse zase vtipně koktá! ...a pohled spolu s prostředím, dějem filmu i jeho podáním je to často nesmírně zajímavý. Jednou až groteskně milý, když vidíme zručně skákajícího muže bez nohou po rukou po schodech s veselým nadhledem a projevem, jednou lehce dojemný u dívání se na řádění šťastné sešlosti „divných tvorů“ na louce, jindy naopak zamrazí, třeba u plazícího se člověka bez rukou i nohou (což bylo na pohled až nepříjemné) i nad samotnou myšlenkou o lidském pohrdání odlišností a netolerancí vedoucí až k nenávisti a špatným úmyslům. Možná, že horror v běžném současném vnímání už dnes Zrůdy moc nepřinesou, za mě ale skvěle reprezentují nejen dobu vzniku, ale hlavně ještě o něco starší epochu, která před rozvojem horrorového žánru ve filmu přinášela „děsivé senzace“ často jinými způsoby, třeba v podobě pouťových atrakcí, jež také rámují tento film. Hlavní herečka, za jejíž postavou se nakonec skrývá ta skutečná zrůda, je místy svým afektem až nesnesitelná, ale mimo to účinek z filmu je pro mě i v roce 2024 podnětný, poutavý, pořád originální, hodinová stopáž ve vztahu k jednoduché zápletce akorátní a poslední třetina hodně napínavá! [80%] ()
Ve své podstatě banální milostný příběh, ve kterém je však všechno jinak než obvykle a také všechno jinak než se na první pohled zdá. Nabízí nejen přehlídku skutečných, fyzicky postižených "zrůd", ale také otázku, jestli právě ony jsou opravdu těmi zrůdami na než odkazuje název filmu. Protože zrůdné je tu lidské a lidské naopak zrůdné. Výborné, originální a neskutečně působivé i po osmdesáti letech. Plné nápadů a výborným způsobem, v několika detailech vykreslující postižené jako lidi s obyčejnými tužbami a obvylými lidskými slabostmi i přednostmi. Jako koentrast jejich běžného života nechybí ani mrazivé a vskutku děsivé finále, i když trošku hopem odbyté. Nedostatky doby, jako jsou třeba občas poněkud prkenné dialogy, nepříliš dynamická režie, zahozené a nevyužité nápady, situace a postavy, nebo i vinou prologu od počátku poměrně předvídatelný děj, jsou v tuhle chvíli nepodstatné. Ten film je prostě klasika, která funguje i dnes. ()
Klasika, ke které není moc co dodávat, ve své době šokující a nedá se říct, že by zub času výrazně nahlodal její působivost. Uvědomíme-li si navíc fakt, že Browning angažoval skutečné "zrůdy", tedy ve své podstatě neherce a srovnáme-li jejich výkon třeba s nefalšovanými mariňáky v Act of Valor či s hokejisty v Babovřeskách číslo 2, nemůžeme než smeknout klobouk nad přirozeností jejich vystoupení, byť samosebou měli výhodu cirkusové průpravy. Mezi Freaks a Act of Valor či Babovřeskami by se dalo najít i více styčných bodů, tím největším je ale zrůdnost všech jmenovaných, byť v různých odstínech významu. Freaks nám představuje zejména zrůdnost lidského počínání, Babovřesky jsou esenciální filmovou zrůdností a Act of Valor zrůdnou propagandou. A já vůbec nevím, jak jsem k tomuto komentáři došel. ()
Poviem vám, že by bolo pre mňa niekedy lepšie mať za susedov túto sebranku, chamraď, zgerbu, pravda, nechcem ich urážať, nikto nemôže za to ako sa narodí, predčasné pôrody dokážu fantasticky zdeformovať človeka až tak extrémne, krute, že už len pohľad naň budí veľký strach, zdesenie, pohoršenie, či smrtonosný smiech, urážky, nadávky, bitky... Objekty vhodné jedine do CIRKUSU, kde si môžu vybudovať perfektnú kariéru vhodnú ako púťová atrakcia, ktorá priláka stále nových a nových divákov všade navôkol prídu preto, aby videli trebárs malého Nemca Hansa, trpaslíka, ktorého chce jedna DIVA ošklbať o majetky, o kopec peňazí... Aj v cirkuse je bežné, že si robia medzi sebou zle, závidia jeden druhému, ale v tomto prípade ide len o dvoch špekulantov, ktorí sa neštítia ani otráviť JEDOM, aby získali, čo im absolútne nepatrí, v tomto svete sú presne ľudia ako sú títo Cleopatra a Hercules, ktorí si myslia, že keď majú špičkové umelecké mená, že si môžu robiť, čo chcú... Ale kurevsky sa mýlia, títo bastardi... Tak radšej by som mal za susedov týchto neškodných umelcov z cirkusu, ktorí v podstate nikomu neublížili ako podvodníkov a alkoholikov, ktorí klamú a podvádzajú, chronickí notorickí alkáči a klamári, Totiž nedokážu povedať PRAVDU, áno znamená nie, a zase nie znamená áno, jednoducho pravý opak, spodina, akú z celej duše nenávidím!!! A film sa vám bude javiť ako strašne odpudivý, nebezpečný, zvláštny, odporný, nákazlivý, určite nič pre citlivé labilné povahy, ale aj napriek tomu každému poradím, aby sa cez to povzniesol a uvidí to, čo jeho oko ešte nevidelo, to správne slovo je BIZARNÝ, ja som si všetkých obľúbil, lebo si zastavili svojho kamaráta Hansa, ktorému sa zatemnil MOZOG, skrátka nenechali ho na pospas OSUDU, de-facto cirkus v prvom rade funguje ako veľká RODINA, preto sú všetci takí obetaví, cieľavedomí, až to človeka hreje pri srdci, preto by som si normálne prial takýchto ľudí ako pretvárky, podvodníkov, alkoholikov, ... Bohužiaľ, mám tu práve tu druhú možnosť. ()
Tento ve své době kritizovaný horror vznikl dva roky před vznikem tzv. produkčního kodexu (1934), který ve filmech závazně reguluje sexuální narážky, zmínky o drogách či promiskuitě, zobrazení násilí apod. Scéna kdy zrůdy lezou v noci v dešti pod čtyřkolákem, nebo černoch vypadající jako mrož jsou vskutku děsivé. ()
Reklama