Režie:
Iain SoftleyScénář:
Michael ThomasKamera:
Ian WilsonHudba:
Don WasHrají:
Stephen Dorff, Sheryl Lee, Ian Hart, Gary Bakewell, Jennifer Ehle, Scot Williams, Kai Wiesinger, Chris O'Neill, James Doherty, Galit Hershkovitz (více)Obsahy(1)
Svět popmusic byl pro filmaře odjakživa lákadlem; je vlastně kupodivu, že slavní Beatles se stali v této oblasti středem pozornosti až nyní. Třicet let po legendární show Eda Sullivana, díky níž proslulá britská skupina dobyla Spojené státy, byl natočen snímek Backbeat, zabývající se začátky Beatles (1960-62). Zakládajících členů kapely bylo pět: vedle Johna Lennona, Paula McCartneyho a George Harrisona s Beatles hráli bubeník Pete Best a Lennonův kamarád z malířské školy, baskytarista Stuart Sutcliffe. Hamburské turné, jež začínající skupině sjednal Allan Williams od srpna 1960, znamenalo zásadní obrat v historii dosud neznámé kapely. Dnes legendární účinkování v klubu Kaiserkeller stmelilo hudební styl Beatles, přestože tehdy hráli většinou převzaté rockové skladby. Vliv na mladé Brity měla hamburská módní fotografka Astrid Kirchherrová, kterou na ně upozornil její přítel Klaus Voorman; oba mladí Němci přivedli do klubu své existenciálně laděné intelektuálské přátele. Astrid je autorkou fotografií, jež dodnes patří k vůbec nejlepším svědectvím o Beatles; ovlivnila také vizuální podobu skupiny pro příští roky (je např. "autorkou" jejich účesů).
Film režiséra Iaina Softleyho se pokouší zmapovat hamburskou epizodu Beatles v souladu se známými fakty. Hlavní osou vyprávění je trojúhelník Lennon-Kirchherrová-Sutcliffe. Důvodem Stuova postupného odcizování kolegům bylo přátelství s Astrid i konflikty ne zcela disponovaného hudebníka s přáteli. Zakládající člen skupiny, prudce stoupající k popularitě, zvolil raději malířskou kariéru. Vytvořil několik pozoruhodných obrazů, ale v dubnu 1962 náhle zemřel na krvácení do mozku. Vedle snahy postihnout atmosféru vzrůstající beatlemánie, jež na počátku 60. let zachvátila svět, se autoři filmu spolehli na postižení napětí mezi třemi hlavními aktéry; ostatní členové slavné skupiny jsou odsouzeni do rolí pouhých přihrávačů. Ve filmu se naznačuje i Lennonova tajná slabost pro půvabnou fotografku a citové vazby ke Stuovi. Na rozdíl od pouze krásné Sheryl Leeové (Astrid) a od konvenčně "rozhněvaného" Stua v podání Stephena Dorffa je právě ambiciózní sršatý John v zajímavé, byť poněkud sporné interpretaci Iana Harta motorem příběhu. V očividné snaze postihnout tep doby vycházejí tvůrci filmů z poněkud uměle evokované atmosféry pop-artu, z fotografií Kirchherrové a částečně i z filmu Richarda Lestera Perný den. Ve filmu nezazní ani jedna píseň Beatles. Hrají se zde jen písničky jiných autorů, jež měla skupina tehdy na repertoáru. Pro snímek je natočila skupina The Backbeat Band. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (42)
Přestože i nefanoušci Brouků znají nejen jejich nejslavnější roky, ale i jejich začátky v zaplivaných hamburských strip klubech, byl to dobrý nápad, vložit děj filmu Backbeat do raných let, konkrétně do roku 1960, kdy se Beatles ještě nejmenovali Beatles, za bicími neseděl Ringo Starr (ale Pete Best) a kapela nebyla čtyřčlenná, nýbrž pětičlenná, kdy tu na baskytaru hrál Stuart Sutcliffe. A právě hlavně o něm je Backbeat, o něm, o jeho vztahu k umění, vztahu k jeho přítelkyni Astrid Kirchherrové a samozřejmě hlavně o jeho vztahu k Johnu Lennonovi. Přestože film není ničím strhující nebo extra zapamatovatelný, jsem rád, že jsem ho, jakožto velkej fanoušek Brouků, konečně viděl, když už nic jiného, tak výběr hlavních herců se povedl na výbornou, Ian Hart se sice Johnu Lennonovi moc nepodobá, ale když zavřete oči, zní až neskutečně stejně jako Lennon. No a samozřejmě TY písničky (o nichž se, o tom, kdo je nahrál a nazpíval, rozepsal ve svém dobrém komentáři Radek99). ()
Škoda, že to není výrazněji natočené, protože scénář a postavy mají na silnější příběh, ale zpracování je takové, no... lehce rutinní, i když to není správné slovo, ale prostě samo o sobě nedokáže vtáhnout. Je to jeden z těch výjimečných případů (a v dnešní době vlastně neexistující), kdy obsah předčil formu a nefunguje to jako celek prostě tak, jak by mohlo. Ale i tak z toho nějaký dojem naštěstí mám, postavy jsou dostatečně zajímavé, hraje tam taky Laura Palmerová, je tam fajn hudba a celkově za to zhlédnutí stojí. Jen zatím nevím, jestli i za opětovné. Podle toho bych po čase přehodnotil, protože to vidím tak na 3,5* (už zase, já na to fakt mám v poslední době štěstí), ale zaokrouhluji spíš dolů, protože nevím, kolik to ve mě zanechá do budoucna. Obecně mi přijde, že Softleymu chybí nějaký znatelnější vlastní styl, protože mimo geniálního Světa podle Prota jsou ty jeho další filmy vlastně kvalitativně tak nějak nastejno - snaživé, s dobrými náměty, ale s absencí něčeho výraznějšího. A podle Backbeatu to tak asi měl i před Protem. Btw ten film podle mě zapadl neprávem, protože něco do sebe má a je z těch hraných filmů o Beatles snad jediný, který zahrnuje i Peta Besta a Stuarta Sutcliffa dokonce má jako hlavní postavu... Silné 3* ()
Dej sa zameriava na Stuarta Sutcliffa a jeho vzťah s Johnom Lennonom. Film nám istým spôsobom ukazuje Beatles tak, ako ich väčšina z nás nepozná. Dejisko nie je ani Londýn, ani NYC (Liverpool hrá relatívne vedľajšiu úlohu), neprenasledujú ich hordy kričiacich tínedžerov, ich drogy sú stále pivo a tabletky (a niektoré amfetamíny). Predovšetkým sú stále rock'n'rollovou kapelou, ktorá sa snaží preraziť. Fajn film. 6/10 ()
Backbeat Band se mi libil, přestože to nebyla parta, která už měla v hlavě Seržanta Pepře. Děj nepříliš zajímavý a vzrušující, spíš jen takové "hraní si na hraní". Ideově bych navíc vytknul filmu to, že Johna Lennona vyzdvihoval nad ostatní členy Beatles, zvláště Paula McCarthyho, neboť to byl právě on, kdo hrál v jejich vrcholné fázi prim. ()
Vůbec jsem neměla tušení, že u zrodu Beatles stál Lennonův velký kamarád z malířské školy Stuart Sutcliffe. Tvůrci snímku Backbeat se kromě pohledu na začátky legendární skupiny zaměřili hlavně na Stuartovo láskyplné vzplanutí k německé fotografce Astrid Kirchherrové, kvůli níž nakonec opustil kapelu a začal se plně věnovat malířství, které ho naplňovalo víc, než mít možnost stát se slavným muzikantem. Film je skrz naskrz prošpikovaný strhujícím rock'n'rollem, díky čemuž jsem si ten příběh jednoho v rozpuku mládí zmařeného života patřičně vychutnala. (80%) ()
Galerie (60)
Zajímavosti (14)
- Natáčení trvalo šest týdnů, a to na jaře roku 1993. Točilo se v Liverpoolu, Hamburku a Londýně. (sator)
- Astrid Kirchherr (Sheryl Lee) má v bytě plakát filmu Nikdo mě nemá rád (1959). (sator)
- Ian Hart byl do role Johna Lennona obsazen rok předtím, než začala produkce filmu. Na režiséra Iaina Softleyho totiž zapůsobil jeho výkon v roli Johna v jiném filmu, The Hours and Times (1991). (Morien)
Reklama