Režie:
James BridgesKamera:
James CrabeHrají:
Jane Fonda, Jack Lemmon, Michael Douglas, Scott Brady, James Hampton, Peter Donat, Wilford Brimley, James Karen, Lewis Arquette, Michael Mann, Daniel Valdez (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Chybělo málo a novodobá noční můra se v tomto napínavém dramatu o "nehodě" v jaderné elektrárně stala skutečností. Příběh se točí kolem ambiciózní televizní reportérky (Jane Fondová), která je svědkem jaderné havárie, jíž vedení elektrárny označilo za "drobnou závadu." Reportérčin kameraman (Michael Douglas) však nehodu tajně natočí a vyjde najevo, že ona "závada" málem způsobila roztavení reaktoru, k čemuž může dojít prakticky kdykoli. Když dlouholetý zaměstnanec elektrárny (Jack Lemmon) zjistí, kde se stala chyba, a snaží se ji vynést na světlo, někdo se jej pokusí zabít. A tak inženýr v zoufalství násilně převezme nad elektrárnou kontrolu a pozve média, aby vyslechla jeho svědectví. Vedení reaktoru je však rozhodnuto skrýt utajovanou pravdu za každou cenu! (Cinemax)
(více)Recenze (122)
Nevidět film od začátku, pevně bych věřil, že na režisérské stoličce seděl celou dobu sám Sydney Pollack a nikdo by mi to nevymluvil. Celkové vyznění a hutná atmosféra Syndromu připomíná nejvíce např. filmy Tři dny Kondora nebo Rosenbergova Brubakera. Ta strašlivá bezradnost a nemohoucnost vůči systému, který stejně zvítězí je i po třiceti letech stále aktuální. Stejně jako celý námět zabývající se nebezpečím jaderné energetiky... a lidí. 80 % Pozn.: S (velkým) odstupem času film ve mně uzrál a musím přidat na hodnocení. 90 % ()
Při natáčení reportáže v atomové elektrárně se stane havárie, která se podaří reportérce Kimberly Wellsové (Jane Fonda) a jejímu kameramanovi Richardovi (Michael Douglas) natočit. O to víc je udiví, když nejenže elektrárna o havárii mlčí, ale od svého vedení dostávají přísný zákaz reportáž uveřejnit. Společně se rozhodnout zjistit o havárii více, a za pomoci jaderného technika Jacka Godella (Jack Lemmon) zjišťují hrozivé informace. Problém je, že někdo nechce, aby se tyto informace dostaly na veřejnost ... Člověka až mrazí v zádech, když si představí, co všechno se v podobných zařízeních děje, a je systematicky zametáno pod pokličku. Hlavně prohlášení o absolutní bezpečnosti elektrárny dnes přijde k smíchu (po událostech v Japonsku 2011). Navíc když se do toho připlete lidský faktor a chamtivost, touha po zisku za každou cenu.. Po příběhové stránce to bylo o něco horší - samozřejmě film má co nabídnout, ale zápletka (a hlavně vyvrcholení) je takové lagricové, škoda. A to i přesto, že se všichni (tři) hlavní představitelé snaží, seč jim síly stačí - nejvíce mne asi zaujal mladý (a zarostlý) Michael Douglas.. ()
V komentáři Djkoma je vše i za mě shrnuto. Baví mě Michael Douglas, když hraje jen takovéto "štěky" a není tahounem celého filmu. Jelikož jsem se před shlédnutím tohoto filmu viděla dokument o havárii na Three Mile Island, tušila jsem alespoň malinko co to tedy znamená, pokud něco obdobnému může nastat. Samotné slovo "jaderná" je pro mě dost nebezpečné a v tomto filmu krásně zlehka ukázali, co se může dít v té obrovské budově, kterou veřejně propagují jako bezpečnou jen pár kilomentrů od vašeho bydliště :) ()
Tak jako je mnou nedávno viděný Kozoroh 1 modlou konspiračních teoretiků, tak je Čínský syndrom modlou ekologických pošuků. A stejně jako u něho, i tady můžu napsat, že "takhle by to opravdu fungovat nemohlo". Když odhlédnu od zjevné nechuti Jamese Bridgese k atomové energii, tak musím říct, že natočil a napsal nevýrazný thriller, tažený jen vynikajícím hereckým obsazením. Katastrofické filmy byly v sedmdesátkách v kurzu, investigativní taky a tenhle je průměrný v obou disciplínách. Načasování premiéry dva týdny před Three Mile Island byl dar z nebes a ve své době mu to dodalo na atmosféře a naléhavosti, ale během těch dvaačtyřiceti let efekt vyprchal. ()
Skvělým výkonem Jacka Lemmona ochucený thriller o ziskuchtivosti na úkor bezpečí. Ačkoli dělali novináři svou práci zodpovědně,stejně je nemám rád a zvlášť Douglas mi byl velice nesympatický ()
Ač 30 let staré, stále velmi aktuální, znepokojivé téma. Bagatelizování havárie, tutlání co se skutečně stalo a stále hrozí, odstraňování lidí co by mohli prozradit pravdu. A proč? Vždyť jde o velký prachy a dobré jméno společnosti, to je nejdůležitější. TFUJ! Jaslovské Bohunice 22. února 1977, Three Mile Island 28. března 1979, Černobyl 26. dubna 1986, , Tokaimura 30. září 1999.........máme se furt čeho obávat drazí....... ()
Pokud odmyslíme standartní antijaderný a antikorporální balast a taky, že to asi není příliš reálné (což mě osobně navadilo pač sem tomu stejně houby rozuměl), jedná se o napínavý film, který se sice pomaleji rozjíždí, ale ke konci nabírá solidní obrátky. Škoda trochu nevýrazného konce, který jaksi vyzní doztracena. Lemmon byl skvělý. ()
Slusne natoceny a slusne odehrany dramaticky pribeh o temer-nehode v atomove elektrarne, kterou se jeji vedeni pokousi ututlat, a tim ohrozuje okolni obyvatelstvo nasledky pripadne havarie...nastesti je tam ferovy pracovnik Lemmon, asertivni ivestigativka Fonda a neustupny kameraman-rebel Douglas, kteri spolecne vse "vyresi"... No, nevim...z dnesniho pohledu hodne naivni, ale jedno zhlednuti urcite neurazi. Zvedavcum na ty potvory atomy bych doporucil spis film jako Silkwood apod. :) 3+ ()
Čínský syndrom začíná jako nenápadné a docela nudné drama, navíc má chvílemi dost naivní protijaderné poselství. V druhé půlce se ale mění na strhující thriler, kterým zůstává až do svého finále. Těžko uvěřit, že by byli ve skutečnosti mohli lidi ve vedení jaderné elektrárny být tak nezodpovědní. Jinak Fondová i Douglas (zde snad poprvé s vousama) jsou OK, ale nejlepší je Jack Lemmon - jeho přerod z muže, který elektrárnu miluje a stojí za ní až do zoufalého člověka, který jediný vidí ohrožení a snaží se zastavit nebezpečný provoz je famózní. EDIT 2023: Není moc co dodat, pomalé drama měnící se v strhující thriler, který by i člověka jako já, kterému jádro nevadí přesvědčil málem o opaku. Budu se opakovat, ale opravdu strhující, možná nejlepší role Jacka Lemmona. Ale své si zaslouží i ostatní - neochvějný Douglas, váhavý Brimley a hlavně Fondová, která také projde proměnou - na začátku je to kariéristická pipka, co kvůli postupu klidně obětuje reportáž a na konci se slzami v očích brání čest muže, který riskoval a obětoval všechno. Silné 4*. ()
Dlouho mi nedocházelo, za co byl vlastně Jack Lemmon nominován na Oscara, dokud nepřišla skvělá scéna, kdy přebírá vládu na elektrárnou a zvláště, když se snaží vysvětlit, k čemu vlastně došlo, a co se snaží vedení utajit. Záběry z velína a následná snaha ututlat a pohřbít fakta v závěru, kdy za pravdu bojuje jen televizní reportérka si budu z filmu pamatovat nejjasněji. ()
Čínský syndrom je napínavý thriller o fiktivní havárii v jaderné elektrárně, která málem skončila katastrofou. Celé drama je vyprávěno zejména z pohledu reportérů. Ti nejprve větří senzaci, postupem času si uvědomují závažnost celé situace a nakonec jim samotným jde o život, což ještě více graduje napětí. Obsazení a herecké výkony jsou skvělé, ale to vůbec nejlepší je vyznění celého příběhu. Kdy energetické korporaci jde jen o zisk a neštítí se ho dosáhnout ani nejtvrdší cestou a přes mrtvoly. Naléhavosti filmu dodal sám život, když se podobná havárie ve skutečnosti stala jen několik dnů po premiéře filmu. Naštěstí v reálu k americkému Černobylu nedošlo a nás tak může v zádech mrazit jen z filmu. Za sebe bych ještě vyzvedl věrohodné zobrazení amerického přístupu k podobné havárii a jeho srovnání s nedávno viděným skvělým seriálem Černobyl. Ani jeden přístup rozhodně nebyl ukázkový a bezpečnost nebyla rozhodně na prvním místě. ()
Jedno vede k druhému. Nedávné opakování Silkwoodové mi navodilo náladu k repríze dalšího hollywoodského bijáku, angažovaného v polemice o rizicích jaderné energie. Jestliže osmdesátkový příspěvek k tématu bezpečnosti práce na radioaktivním pracovišti jednoznačně ovládla herečka, Čínský syndrom pro sebe ukradl muž. Hystericky aktivistický Michael Douglass i Jane Fondová se mohou jít vycpat tváří v tvář Jacku Lemmonovi, který to tentokrát věru nemá rád horké. Jeho pojetí rozervaného, uvědomělého elektrárníka je i po 35-ti letech velmi koukavé. Okamžiky k zamyšlení nad poměrem rizik a přínosů jaderné energetiky a mechanismy masmédií [závěrečná reklama na mikrovlnné trouby přívádí k otřásavému smíchu] prokládá James Bridges nefalšovaně thrillerovými lahůdkami, které jistě pobaví i diváky, kteří větří v problematizaci atomových hřibů v sousedství měst ekofašismus. Závěrečné Lemonovo řešení s finálním event is over je filmařská bomba. ()
Další z řady filmů, kde mamutí společnost preferuje zisk před bezpečím běžných obyvatel. Řekli byste nic nového. Ale když se do hry vetře Jane Fonda, Jack Lemmon a Michael Douglas a tématem je jaderná energie, tak je to hned o něčem jiném. Jasný, že v dnešní době to možná už tolik nezaujme, ale při premiéře byly jaderné elektrárny teprve v plenkách a muselo to na diváky skutečně zapůsobit. Bohužel všichni víme, co se později v SSSR stalo. ()
Velmi dobře natočený a vygradovaný film, který ovšem příliš tlačí na pilu svým protijaderným postojem. (3,5*) ()
Thriller má gradovat. China syndrome naopak ztrácí dech. Zrovna ve chvíli, kdy dojde na honičky v autech a hlavním hrdinům začíná jít o krk, se z filmu vytrácí realističnost: postavy se začínají chovat nelogicky, jejich interakce je nesmyslná, všechno je naaranžované až běda. Když k tomu připočtu svou antipatii k Michaelu Douglasovi - který svůj výkon v tomto filmu složil výlučně z prudkého pohazování hlavou a vytřeštěných pohledů - nezbyde mi moc. Usnout ve dvou třetinách tohohle filmu je ten nejlepší způsob, jak ho vidět. ()
V titulcích filmu uvedeno: rok výroby 1978. ()
Začínalo to jako sympatické hledání pravdy, s notnou kritikou praktik v jaderném elektrárenství, kde jde všem jen o peníze. Bohužel pak to tvůrci velmi uspěchali a celý konec je takový americký naivní. Lemmon hraje extratřídu a ostatní s ním drží krok. ()
Z dnešního pohledu trošku zastaralé a to nejenom díky zobrazení dobové techniky v jaderných elektrárnách (i s mnoha nepřesnostmi), ale také s ohledem na dnes již spíše fantaskní teorii o nebezpečí "čínského syndromu". Na druhé straně film velmi pěkně reflektuje tehdejší narůstající strach americké společnosti z jaderné energetiky a vyslovuje řadu otázek, které si pokládáme i dneska, což ze snímku činí v podstatě nadčasou záležitost (včetně skutečnosti, že finanční oligarchové se nezastaví před ničím). Když k tomu připočteme mrazivou skutečnost, že záhy po uvedení filmu se odehrála na Three Mile Island skutečná havárie elektrárny, o které se lidé dovídali prakticky "při návratu z kina", pozvedá se snímek (ač neplánovaně) do jiné roviny. Herecké výkony zaslouží myslím uznání ....a Jane Fonda byla kočka......vlastně lvice. ()
I sám Michael Douglas považuje Čínský syndrom za jeden ze svých nejlepších filmů.Já mu k tomu jen přizvukuji a ještě dodávám,že jen málokterý z filmů konce 70. let byl natolik zajímavý a odvážný.Dozvuk Nového Hollywoodu a nejlepší film Jamese Bridgese,který už po něm nic podobně zajímavého nenatočil. ()
70. léta dramatickým a katastrofickým snímkům přála. Silný příběh nemajíc k realitě moc daleko po divácké stránce vzbuzoval výjimečnou pozornost. Týká se to i tohoto snímku, kde excelovali Jane Fonda, Jack Lemmon a budoucí hvězda Michael Douglas. Téma: Bezpečnost jaderné elektrárny. Téma i dnes aktuální. Zvýrazněna jsou i média, která mají neskutečnou sílu ovlivnit veřejné mínění a následující vývoj událostí. Plusem je srozumitelný děj, který je dokonce i poučný. Dozvíme se například, jak taková jaderná elektrárna vlastně funguje. Snímek si drží tempo a lehce dramatickou atmosféru. Film stojí za vidění už kvůli tomu, že kromě klasické filmové zábavy u diváka dokáže vyvolat názor na jadernou energetiku a její bezpečnost. ()
Reklama