Režie:
Franklin J. SchaffnerScénář:
Heywood GouldKamera:
Henri DecaëHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
Gregory Peck, Laurence Olivier, James Mason, Lilli Palmer, Steve Guttenberg, Denholm Elliott, Rosemary Harris, John Dehner, John Rubinstein, Anne Meara (více)Obsahy(1)
Mladý židovský lovec Barry Kohler kontaktuje svůj velký vzor, Ezru Liebermana. Lieberman je po celém světě známý jako neústupný lovec nacistů. Kohlerovi se podařilo zjistit, že se skupina nacistů vedená dr. Mengelem má sejít na tajném shromáždění v Paraguayi, a informuje o tom Liebermana. Lieberman Kohlera odbude s tím, že ví, že Mengele se v Paraguayi skrývá. Zároveň Kohlera varuje před dalšími kroky, které jsou pro něho nebezpečné. Kohler však varování nebere vážně a pokusí se setkání nacistů nahrát. To se mu sice povede, bohužel je ale při tom odhalen. Mengele Kohlera nechá svými poskoky zabít. Kohlerovu vraždu Lieberman dokonce slyší v telefonu, protože k ní dojde právě ve chvíli, kdy Kohler svoji nahrávku přes telefon Liebermanovi pouští. Lieberman z nahrávky pochopí, že Mengele plánuje zavraždění 94 pětašedesátiletých bývalých státních úředníků během dvou let. Liebermanovi není jasné, proč nacisté plánují takovouto hromadnou vraždu, a začne sbírat informace o podivných úmrtích. Pozůstalé pro mrtvých dokonce sám navštěvuje. Při těchto návštěvách si všimne zvláštního vzhledu synů zavražděných. Vždy se jedná o tmavovlasé chlapce s modrýma očima, kteří jsou svým vzhledem doslova identičtí. Chlapci se chovají panovačně a povýšeně. Lieberman také zjistí, že všichni chlapci byli adoptováni. Adopci zprostředkovala bývalá dozorkyně nacistického koncentračního tábora, Frieda Maloneyová. Lieberman ji navštíví ve vězení, kde se Maloneyová nachází po svém odhalení právě Liebermanem. Maloneyová neochotně přizná, že miminka určená k adopci připlouvala z Brazílie. V té době se k Liebermanově činnosti připojuje mladík David Bennett, člen Organizace mladých Židů. Také on pátrá po okolnostech tajemné smrti Barryho Kohlera. Lieberman navštíví ve vídeňském biologickém ústavu odborníka na klonování a dochází k hrůznému zjištění, že se Mengele snaží naklonovat nového Hitlera. Co však Lieberman neví, je to, že velení nacistické tajné organizace Mengelův projekt ukončilo, a to právě z obav před pátráním Liebermana a jeho možnými kontakty na tajné služby světa. Nicméně Mengele rozhodnutí svých šéfů nemíní respektovat a je odhodlaný v projektu pokračovat dál sám... (TV Prima)
(více)Recenze (198)
Námet, ktorý je možno teraz znepokojivejší ako v dobe vzniku filmu. Gregory Peck v zápornej úlohe ako Dr.Mengele je veľmi presvedčivý. Nepríjemné mrazenie "čo ak by to je fakt možné" vo mne zostalo ešte dlho po skončení filmu. Knižnú predlohu Ira Levina som nečítal. ()
Oscar 3 nominace: Herec HR - Laurence Olivier, Střih, Hudba ()
Prověřený režisér, předloha slavného spisovatele, velká herecká jména, hudba od Pana Skladatele. To zní výborně, že? Jenže od doby vzniku filmu uplynula spousta let, a ve své době nepochybně šokující téma možností klonování lidí už není po Dolly a výzkumech kmenových buněk atd. dostatečně nosné pro pořádný thriller. Nemluvě o tom, že ve filmu opakované "dneska už náckové nikoho nezajímají" je po dalších víc jak třiceti letech ještě pravdivější než tenkrát. Možná až příliš... Nicméně k věci - je to hlavně zásluha herců a režiséra, že přednáška vedená Bruno Ganzem je spolu s němou flashbackovou sekvencí z opuštěné laboratoře nejlepší z celého filmu, a ve své působivosti se blíží třeba takové klasice jako je Dotek Medúzy. Z dnešního pohledu působí řada ostatních scén chabě, přehnaně pateticky nebo přímo směšně - viz třeba Peckovo opakované propagandistické hřímání (BTW podstatně víc než Mengeleho připomíná přímo Hitlera), útok dobrmanů nebo třeba ruční práce na fašounském plese. Sedmdesátiletý Laurence Olivier působí velice sešle (aby také ne, po všech těch zdravotních problémech, kterými si ke stáru prošel), a pro jeho roli je to jen dobře - bohužel o to méně uvěřitelné je fyzicky náročné rozuzlení v Pennsylvánii. Celkově mám dojem, že na papíře to celé muselo působit lépe, a třeba u takové scény na přehradě jsem úplně slyšel šustit stránky. Poslední záběr jsem "viděl" předem, protože Jeremy Black jednak od první scénky působil jako (výtečně) odpudivý rádobynadřazený hajzlík, a druhak přesně takovéhle završení přece má "každý správný" thriller ze sedmdesátek. Takže OK, nebylo to špatné, ale nemám důvod se dívat znovu. Nicméně děkuji, že jsem si mohl opravit svůj historický omyl o barvě očí vůdce "tisíceleté" při maximálně extenzivním výkladu dvanáct let trvající říše;) Takže ode mě 70%. A na závěr, drazí soukmenovci, kvízová otázka - "Doplňte logickou řadu: Ein Volk, ein Reich, ...". V případě jiné odpovědi než "einmal" běžte na pívo a na Spartu a neotravujte na internetu, OK? A ano, můžete si postěžovat strejdovi Adenoidovi Vandasovi, že si z vás negromilci dělají srandu;) White flower vespolek, odchod. ()
Vynikající sedmdesátkový thriller, v němž si Gregory Pack vystřihnul zápornou roli doktora Josefa Mengele. Je to nepříliš známý film, dostal jsem se k němu v podstatě úplnou náhodou - a o to víc jsem byl příjemně překvapený. Předně to má úplně skvělou zápletku. Když se vyjeví, o čem přesně ten film vlastně je (předem jsem si naštěstí nečetl komentáře, které tu toho hodně vyzrazují), zmocnil se mě velmi nepříjemný, až znepokojivý pocit, srovnatelný třeba s Dotekem Medusy. Jsem nadšen jako už dlouho ne. ()
Velmi dobrá adaptace knihy Iry Levina,snad jediná záporná role Gregory Pecka ()
Snímek se znepokojivým námětem, zvláště v dnešní době, kdy se klonování pomalu, ale jistě stává běžnou věcí. Tenhle film bych povinně promítl všem vědcům, zabývajícím se tímto oborem, aby věděli, kde také nakonec může jejich činnost skončit. ()
║Rozpočet $12miliónov║Tržby USA $19,000,000║Tržby Celosvetovo $19,000,000║ Zaujímavý námet o klonovaní najobávanejšieho vodcu a tvorení 4.ríše. Príbeh správne chladný, záver je už taká delikatesa s dobermanmi. /70%/ ()
Pomalejší a dost znepokojující snímek, který ukazuje Gregoryho Pecka (konečně!) v záporné roli, která mu sedne velmi dobře. Proti němu stojí Laurence Olivier a tyto dvě jména sami o sobě znamenají kvalitu, která je v celém filmu patrná. Příběh týká snahy několika bývalých Říšských vysokých důstojníků, obdivovatelů odkazu a osobnosti Adolfa Hitlera, přivést na svět nástupce svého velkého Führera. V tom jim má pomoc Dr. Mengel, který po několika letech konečně očekává výsledky svého mnoho let plánovaného a připravovaného znovu nalezení vůdce. Dr. Mengel v poddání Gregoryho Pecka je opravdu skvělou ukázkou, jak by měl vypadat nacistický vědec, který věří v "nalezení" druhého vůdce. Délka filmu není vůbec na škodu a Franklin J. Shaffner se může ve slabších pasážích spolehnout na skvělé hlavní duo, které hraje naprosto skvěle. ()
Jasné absolutorium. Ira Levin tvoří jenom zlato. Maximálně tak Roald Dahl se dokáže vyrovnat jeho citu pro promyšlenou pointu. I když jsem knihu nečetl tak tato adaptace mě naprosto nadchla. Gregory Peck si roli Mengeleho užívá na sto procent a když setře starou nacistku "Shut up you ugly bitch!" tak jsem se královsky smál. Jeho protipól Laurence Olivier je taktéž výborný. Dokázal vystihnout dobráckou roztržitost jeho postavy, ale zároveň jsem mu věřil chladný pohled při konverzaci s bývalou nacistickou bachařkou. Jeho morální převaha byla hmatatelná. V neposlední řadě musím vyzdvihnout režii, protože je to jeden z mála filmů, který prostě nezestárl. Furt je to zábavné a furt to dobře vypadá. Moneyshot na zasněženou elektrárnu budiž důkazem. Jako, čekal jsem hodně a dostal ještě víc. Budu to teď každýmu doporučovat. ()
Kolegové z války, úkol, který před sebou máte je nejdůležitější operací, jaké se organizace KAMERADES kdy zúčastnila......“ Memento stvoření nového A.Hitlera u mě není na pořadu dne. Možná tenkrát v roce 1978, ale to je vlastně důvod, proč nemám rád starý filmy. A nezachrání ani fantasticky fanatický G.Peck. Já mám dneska prostě jiný starosti (což není problém filmu, ale můj). Několik důvodů, proč má smysl film vidět: 1.) Chci se seznámit s pohlaváry ,,SS“. 2.) Uvažuji o stěhování do Paraguaye. 3.) Nevím, kdo je podle Mengeleho ,,největší muž dějin“. 4.) Přemýšlím o nějakém vynálezu. PŘÍBĚH *** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
Dobrý námět, výborní herci a ti klonovaní chlapečkové, šla z nich hrůza. A přesto ta naděje, kdy nakonec výtvor se obrátí proti tvůrci. Fakt dobré. a Navíc v hlavních rolích dva PÁNI herci Gregory Peck a Laurence Olivier. ()
Nemám žádné ambice ovládat svět. Patrně proto jsem nikdy nekandidoval na prezidenta USA, vynechával jsem kroužky nacismu a za bohatého Žida jsem se vydával pouze pod příslibem sexu. Přesto mne zlý Mengele se svými spolubojovníky dost bavil, hodný Liebermann zase trošku nudil a téma klonování lidí v roce 1978 příjemně překvapilo. Tohle je prostě netradiční snímek s originální zápletkou a to je rozhodně důvodem ke zhlédnutí. ()
Vskutku znepokojující film, u kterého mě opravdově mrazilo. Už jen při myšlence, že by to mohla být pravda. Hrozba lidského klonování je po zhlédnutí filmu ještě děsivější. Naštěstí byl ve skutečnosti Mengele jenom malej čudla, o kterým Hitler v životě neslyšel. (Tím nezpochybňuju Mengeleho zločiny, jenom konstatuji historickou pravdu). Herecký koncert dvou legend Gregoryho Pecka a Laurence Oliviera. ()
Vzhledem k posunujícím se možnostem genových technologií doufám, že se někdo brzy nepokusí o "remake"... Ale vážně. Opět zde doplňuji rest v hodnocení, to jest viděl jsem někdy před dvaceti a více lety. Thriller své doby, podobný např. Šakalovi nebo Maratónci, tedy spíše pomalejší s postupně se zvyšujícím napětím a charismatickými herci v hlavních rolích. Nevím, jak bych hodnotil dnes, ale tehdy se mi líbil. ()
Multiplicity na nacistický způsob z dob, kdy nebylo dilematem zdali, ale koho. Mám rád, když se notoričtí klaďasové zhostí role odporných padouchů (viz. Fonda v Tenkrát na Západě), ovšem Peck byl gentleman až na půdu a dobro mu kouká z očí i když hraje nechvalně známého fanatického doktora s Auschwitz-Birkenau. ()
Jestli mi něco fakt vadí, tak britští a američtí herci pokoušející se o německý přízvuk. Máloco je trapnější a hloupější. Hrozný zlozvyk. Celý film je také poněkud zbytečně doslovný a lehce předvídatelný, ačkoliv ta myšlenka vůbec není špatná a neoriginální. Naopak! Jenže mám dojem, že režisér ani scenárista se zrovna nepřetrhli, aby z tohoto zajímavého námětu vydolovali něco hlubšího. Zůstali stát na půl cesty. No spíš se ani nerozjeli. ___ Laurence Olivier mi vyloženě vadil. Přitom ve Slídilovi (1972) byl perfektní. Z části to bude tím jeho hraným přízvukem, to zkrátka nedokážu překousnout. Velká škoda. A jak se všichni rozplývají nad tím, jak Gregory Peck bravurně ztvárnil zrůdného Mengeleho? Vůbec. Strach z něj nešel, jeho postava (stejně jako i všechny ostatní) byla bohužel naprosto nerozvinutá, bez hloubky. A v postavě Jamese Masona jsem neviděl odporného nacistu, ale Jamese Masona... Ten námět je bezpochyby nadmíru zajímavý, ale tady hodnotíme film, ne to, jak je myšlenka klonování děsivá! A film je bohužel dokonale průměrný. Jediným skutečně zvládnutým momentem je jedna nedůležitá scéna, která se odehrává kdesi ve Skandinávii na obří přehradě. A to o něčem vypovídá. ()
Konečně jsem padl na adaptaci Levinova literárního řádění, o které můžu prohlásit, že je košer téměř ve všech ohledech! Hoši z Brazílie mají v zásadě čtyři devizy, kvůli nimž stojí za to se neupejpat a bezpodmínečně si je, nejlépe ihned, sehnat, pustit, vychutnat. Zde je jejich výčet: 1.) Lišácky obsazené role (geniální dvojkombinace Peck - Dr. Mengele; Olivier - lovec nacistů), které si patřičně užívají nejen oba zmínění. 2.) Zachování Irova sarkasmu, nadhledu a satiry v plné míře (!). 3.) Perfektní Goldsmithova hudba (není tomu tak dávno, co k mé nezměrné radosti, vyšla v kompletní a remasterované podobě). 4.) Nadčasové téma. Za jediný markantní mínus počítám fakt, že Schaffner se nepokouší o žádné velké umění a stařecky lpí na léty prověřených (a provařených) postupech, které možná fungují, ale zbytečně brání filmu v rozletu. Momentů, které z vykolíkovaného konceptu vybočují, je jako šafránu a bohužel se snadno ztrácejí v okolním "plevelu" (příkladem budiž skvěle sestříhaná Mengelova revize bývalé laboratoře). Asi mi nezbývá, než se utěšovat vědomím, že vůbec existují, srazit podpatky do latě a radovat se z dobrého. A toho vskutku není málo! ()
Hoši z Brazílie jsou širší divácké veřejnosti známi jako film, ve kterém si zahrál Gregory Peck svou jedinou zápornou roli. A není to pravda. Záporáka si zde zahrál podruhé (i když naposled). Ten první je v o 32 starším westernu Souboj na slunci, který je dnes poněkud pozapomenutý. Ve své době byl jistě událostí, ovšem léty byl překonán a zestárl. Ze snůšky přehrávajících herců vyčuhoval jediný Gregory Peck svou omračující přesvědčivou kreací a film vytáhl na slušnou úroveň. Sakra, nějak jsem utekl od tématu, zpět k Hochům z Brazílie. Neznám film, který by se mu svým námětem podobal. Je originální od začátku do konce s vynikajícím hereckým obsazením. Již zmíněný Gregory Peck byl v úloze dr. Mengeleho - lidské zrůdy a jedné z nejtemnějších postav historie fascinující a jedná se o jeden z jeho nej výkonů. Nijak za ním nezaostává ani Laurence Olivier v úloze protihráče Ezry Liebermanna. Jediným silnějším nedostatkem je mírná nedotaženost příběhu. Nikdy bych neřekl, že se mi 120 minut bude zdát málo. Co se vůbec stalo s ostatními Mengeleovými posluhovači? Třeba jen čtvrthodinu tomu ještě věnovat mohli. Ale vem to nešť. I s touto pihou jsou Hoši z Brazílie skvělým thrillerem s mrazivým závěrem a druhým nejděsivějším filmovým útokem psů (ten první je z filmu Přichází Satan!). 85%. ()
Nie fikcia, ale realita. Veď len pozrite, koľko Hitlerových klonov pobehuje po svete. Tešia sa len na to, ako uchopia opraty moci prísnou rukou a führerským heslom "Jeden národ, jeden štát, jeden Vodca" . Trump, Kotleba, Bolsonaro (priamo chlapec z Brazílie). A podarilo sa vyklonovať aj dcéry, pritakáva pani Marine Le Penová z Francúzuska. ()
Mix reality, fantázie a toto všetko prepojené v solídnom námete. Jediné čo človeku môže byť ľúto, že je film vyskladaný čisto na myšlienkovej propagande, pričom napriek tomu, že sa snaží od úvodu pôsobiť seriózne, niektoré scény vďaka hlúpote konania postáv, či skôr ich prehnaných prejavom, kazia celkový dojem. Škoda, že postava Mengeleho nedostáva trošku uveriteľnejší priestor z pohľadu správania. Tu je prezentovaný ako agresor, ktorý sa nevie ovládať. V skutočnosti bol (údajne) presným opakom. Tichým, cynickým vrahom s jemným úškrnom, ktorého práve pre svoje správanie, volali “Anjel smrti”. Ale film celkom dobrý .. ()
Reklama