Režie:
Abel GanceScénář:
Nelly KaplanHudba:
Jean LedrutHrají:
Pierre Mondy, Rossano Brazzi, Claudia Cardinale, Martine Carol, Leslie Caron, Vittorio De Sica, Jean Marais, Elvira Popesco, Jean Mercure, Georges Marchal (více)Obsahy(2)
Bitva tří císařů, geniální stratég a spousta padlých. Bitva u Slavkova, nazývaná jako bitva tří císařů, se odehrála 2. prosince 1805 mezi vesnicemi Telnice a Tvarožná nedaleko Slavkova u Brna. Pro Francouze a celý svět je toto historické místo známé jako Austerlitz (podle Palackého vznikl tento název ze snahy převést do němčiny jméno obce Novosedlice). Slavná bitva pro Napoleona i Francii. O Napoleonovi byla natočená celá řada filmů. Jen Česká televize jich v posledních letech uvedla hned několik, např. čtyřdílnou minisérii Napoleon či film o jeho posledních letech na ostrově Elba. Poprvé uvádí slavný velkofilm Abela Gance Austerlitz, který natočil v roce 1960, a představuje Napoleona jako geniálního stratéga. Velkým světovým a především francouzským hvězdám vévodí mladičký a poměrně neznámý Pierre Mondy, který se později proslavil díky válečným komediím o sedmé rotě. Jeho Napoleon je oceňován kritikou i diváky. Velkolepá kostýmní podívaná byla natočena v Jugoslávii za podpory jugoslávské armády. (Česká televize)
(více)Recenze (32)
Jaro, léto, podzim, zima...a zase jaro. To není Kim Ki-duk, ale závěrečná bitva tohoto Napoleonského eposu. No a co, že se odehrávala původně v jeden zimní den :D ()
║Rozpočet $4milióny║ ()
Bohužel nejslabší Napoleon... ()
Abel Gance sa rád venoval jednej látke dvakrát, a tak sme sa dočkali dvakrát spracovania filmu Žalujem! a dvakrát Napoleona. Pričom ten prvý Napoleon sa výrazne od toho druhého líši a bohužiaľ je aj lepší. Film z roku 1960 akoby trpel nižším rozpočtom, prvé dve tretiny pôsobia akoby divák sedel v divadle a pri bitke pri Slavkove sme často svedkami exteriérových záberov nakrútených v štúdiu a ani samotná bitka už dnes dych nikomu nevyrazí. Častokrát som sa v nej nevedel predovšetkým vďaka strihu zorientovať. Pokiaľ chcete vidieť skutočný megafilm o Napoleonovi, pozrite si Bondarčukov film Waterloo. Napoleon v podaní Pierrea Mondyho bol po celý čas tak uvrešťaný a rozčúlený, že mi z neho bude týždeň dunieť v hlave. ()
Kostýmami a výpravou skvele dielko. Najviac sa ale vyníma fantastický výkon Pierra Mondyho, ktorý si postavu Napoleona musel priam detailne naštudovať. A 22 ročná Claudia Cardinale sa na obrazovke krásne vyníma, škoda, že len vo vedľajšej roli. Chybou filmu je zbytočné mrhanie časom na Napoleonove avantúry, ktoré nemajú s udalosťami vedúcimi k bitke pri Slavkove nič spoločné. Rovnako nerozumiem, prečo bol akt korunovácie za cisára preskočený a zmienený len slovom. Ďalšími chybami, tentokrát historickými, bola údajná korunovácia pápežom (nikdy neprebehla), Napoleonova nerozhodnosť, či sa má stať cisárom (nikto ho k tomu nemusel prehovárať), či pápežovo vyjadrenie Napoleonovi do očí, že je komediant a tragéd (absolútne nepravdepodobné). ()
Dlouhý, nudný a akademický film drží nad vodou jen herecké obsazení Orson Welles, Claudia Cardinale, Michel Simon, Vittorio De Sica, Jean Marais, Jack Palance a Leslie Caron. ()
Obstojný snímek s výborným představitelem v titulní roli. Neurazí, ale fanoušky filmů s touto tématikou rozhodně ani nenadchne. V závěrečných bitevních sekvencích bije do očí jejich převážně studiová výprava, do realističnosti a dynamiky vynikajících Bondarčukových napoleonských opusů má "Austerlitz" opravdu hodně daleko a Pierre Mondy, jenž hraje jako o život to ani při vší své přesvědčivosti bohužel nevytrhne. ()
Celý obsah filmu by se dal shrnout do jediné věty: "Kterak se Napoleon prokecal až ke Slavkovu." Po výpravné, kostýmové nebo kulisové stránce je film sice v pořádku, ale jinak je to od začátku až do konce nebetyčná nuda, postrádající jakoukoliv akci (závěrečná bitva u Slavkova je sice výjimkou, ale oproti o deset let mladšímu Waterloo je naprosto nezáživná, nepřehledná a o ničem). Představitel Napoleona byl typově obsazen poměrně dobře, při jeho gestech a typickému stylu chůze s rukama za zády, jsem opravdu měl pocit, že sleduji Napoleona, ale bohužel nějakým větším charismatem neoplýval. Z herců nejvíc potěšili Orson Welles jako vynálezce Robert Fulton, který se císaři snaží neúspěšně prodávat svoje vynálezy parolodi a ponorky a Jack Palance coby rakouský stratég Weirother. Celý příběh sleduje Napoleona od doby, kdy se stal doživotním konzulem. Scéna císařské korunovace, která mohla být vizuálně zajímavá je přeskočena a pouze zmíněna se zásadní chybou, že papež nasadil Napoleonovi korunu. Ve skutečnosti si jí N. nasadil sám, aby ukázal, že má větší moc než papež. ()
Na tento film jsem se hodně těšil. Byla však řada míst, kde mě hodně zklamal. Např. korunovace proběhla jen v podobě popisu. Dalším zklamáním byla prakticky celá druhá polovina filmu. Bitva se odehrávala v prosinci. Přesto bylo všude plno zeleně. Ovšem najednou uprostřed zeleně zamrzlý a zasněžený rybník. Čekal jsem od takového velkofilmu více dokonalosti. ()
Dobré, ale nikoli výborné. 1) Kdo překoná první hodinu připomínající televizní inscenaci, čeká ho posléze už normální film._____ 2) Oceňuji dobré dialogy v celém snímku._____ 3) Zazněl tu i často citovaný výrok: Jeden špatný velitel je lepší než dva dobří. ()
Pierre Mondy jako Napoleon. Zpočátku jsem si na něj nemohl zvyknout, pořád jsem viděl jeho figuru hlavně z příběhů Sedmé roty nebo mě připomínal dokonce Funése. Proto jsem nemohl hned přivyknout charakteru jeho komediální tváře, po čase jsem se však do jeho role zažral. Film je hlavně o geniální Napoleonově válečné strategii a dokonalému matení protivníka díky svému lišáctví, mazanosti a předvídavosti. Dějově se snímek odehrává v rozmezí let 1798 - 1805. První půle ukazuje Napoleonovu osobnost v rámci politiky, spory s Velkou Británií, jeho drahé milenky, rodinné vztahy nebo jeho inauguraci na francouzského císaře. Druhá půle pak líčí přípravu na bitvu u Slavkova a její průběh, včetně úchvatného manévru, kterým Napoleon na zemi rozpráší a na zamrzlých rybnících utopí obě nepřátelské armády. Historicky se film drží faktů a je věrným popisem událostí Napoleonovy vrcholné éry a mimo desítky dalších postav předvádí spoustu generálů všech soupeřících armád, včetně zkušeného ruského vojevůdce Kutuzova. Velkolepé bitevní scény se střídají se studiovou produkcí, která díky kulisám působí víceméně úsměvně, avšak má svoje kouzlo. Bohužel slabý dabing za moc nestál, dovedl bych si představit, kdyby byl film nadabován v 70. letech naší tehdejší hereckou elitou. To by bylo žrádlo!!! ()
Dlho som si myslel, ze tu hral Napoleona Bonaparteho ú1769 - 1821/ Jean Louis Trintignant, a ne .. Trintignant hral v podstate bezvyznamnu ulohu - v roli Napoleona sa predstavil Pierre Mondy /Le Comte de Monte Cristo 1961/. Slusne hodnotenie davam za viacero znamych hercov ako Welles, Claudia Cardinale a Jack Palance ... mozem snad spomenut i Jeana Maraisa. 65 % ()
Korunovaní mocipáni. Zdvižené límce a meče. V horkých rukách jiskří, kříží ostří. Nemají čas rezivět. ()
Kostýmní drama plné intrik a zákulisních her, přičemž Napoleon Bonaparte jakoby byl spíše jejich obětí nežli strůjcem. Neboť vojevůdce - malý vzrůstem, leč velký duchem - se v dobách míru projevuje poněkud neuroticky a zbytečně sebou nechává manipulovat. Zato na bitevním poli - mezi svými vojáky, se cítí jako ryba ve vodě. Bohužel jeho schopnosti můžete plně ocenit až v samotném závěru, byť vyobrazená bitva se vyznačuje poněkud chaotickým zpracováním. Její výsledek je historicky doložený, tudíž očekávaný, leč z filmařského hlediska - stejně jako všechny předchozí scény - ne zcela uspokojivý. Slabší 3* ()
Dej stopážou premršteného filmu sa dá rozdeliť na dve polovice. V tej prvej sa riši Napoleon (v celku dobre obsadený) a jeho cesta na francúzsky (samo)dosadený cisársky trón, jeho vzťahy s rodinou, jeho záletníctvo a potom nejaké tie prekáračky s Angličanmi. V druhej polovici je to samotná bitka pri Slavkove. Bitka je to prehnane dlhá a celkom sa aj začudujem, ak ju niekto dokázal dopozerať s plným sústredením. Obsahuje síce veľké davy vojakov a početnú streľbu, odohráva sa však iba v štúdiu (to vlastne celý film), čo nepridáva na atmosfére a akcia veľakrát pozostáva viacmenej iba z toho, že sa z jednej strany štúdia presunie rota vojakov na druhú stranu štúdia. Viac zaujme niekoľko drobných rolí v podaní svetoznámych hercov ako Orson Welles, Jack Palance či Jean Marais. Inak, Napoleon je opäť z pohľadu Francúzov predostrený ako čestný hrdina a vojenský génius, ktorý vraj musel bojovať proti polke Európy, bol k vojne donútený, rovnako ako aj k postu cisára a podobné nacionalistické rozprávky. Historickým reáliám sa tak približuje asi len vojenská stratégia u Slavkovskej bitky. ()
Pierra Mondyho jsem zaznamenala jako úlisného poldu, který otravuje Alaina Delona v Bojovníkovi a v roli historického bojovníka, který sice vyhrál u Slavkova, ale nakonec ho porazily vlastní ambice, mě ohromil. Jeho Napoleon není žádný bůh sexu jako třeba Marlon Brando v Désirée, zato je vážně podobný idealizovaným, ale přitažlivým portrétům od Jacquese-Louise Davida. Rozvleklý děj – přes hodinu se mluví o bitvě, plánuje se bitva, chystá se bitva a nakonec se ta slavná bitva spíš prokecá než vybojuje – zachraňuje přehlídka hvězdného nebe: zabliká tu Jean Marais, Vittorio De Sica nebo Jean-Louis Trintignant, pro mě ale nejvíc zářil Orson Welles jako vynálezce Robert Fulton a Claudia Cardinale v roli Napoleonovy krásné sestry Pauline, která mimochodem vždycky byla i mou nejoblíbenější členkou Bonapartovic famiglie. Na tomhle jsme se náhodou s císařem shodli. :) ()
Místy to působí jako parodie... ()
[zhlédnuto v 164minutové verzi] _______ Viděl jsem verzi, v níž Napoleon pobaveně vypráví, jak překvapenému papeži uzmul korunu a korunoval se sám. Režisér tedy skutečný průběh té události znal... to jen producent (nebo kdo) vystřižením téhle scény způsobil, že to v té kratší verzi vypadá, jako kdyby filmaři o Napoleonově korunovaci nic nevěděli. ()
Jestli čekáte velkolepou bitvu u Slavkova, tak se nedočkáte. Je to spíš politikaření, ale v závěru se krátké bitvy dočkáme. Jinak Mondy jako Napoleon byl velice dobrý. ()
Velkofilm se superhvězdným obsazením, kde paradoxně hlavní roli Napoleona dostal do té doby málo známy francouzský herec Pierre Mondy, který se tímto snímkem vyšvihl mezi hvězdy francouzského filmu. Dlužno dodat, že roli Napoleona zahrál mistrně. Snímek taky oživila nádherná Claudia Cardinale, která byla tehdy na začátku své slavné filmové kariéry. Je jenom škoda, že se tyto filmy neobjevují v televizi. I po více než padesári letech tojí za shlédnutí. Dávám 4,5, na 5* to přece jenom není, i když je to skvělý film ()
Reklama