Režie:
Francis Ford CoppolaKamera:
Vittorio StoraroHudba:
Joe JacksonHrají:
Jeff Bridges, Joan Allen, Martin Landau, Frederic Forrest, Mako, Elias Koteas, Christian Slater, Nina Siemaszko, Corin Nemec, Marshall Bell, Jay O. Sanders (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Vynálezce Preston Tucker na konci druhé světové války rozvíjí vizi auta budoucnosti, technicky dokonalého, a přitom velmi laciného vozidla. Jeho myšlenka ale nemá úspěch, protože proti odporu velkých automobilových koncernů v Detroitu nemá Tucker šanci bojovat. (oficiální text distributora)
Recenze (37)
Tenhle komentář nebude tak úplně přímo o filmu, protože s pohledem F.F. Coppoly nesouhlasim. Tucker Torpedo je auto natolik zajímavý, že jsem si o něm i o jeho tvůrci přečet už dávno hromadu článků. Z filmu jsem se teda prakticky vůbec nic novýho nedozvěděl, ale přesto jsem se na film podíval docela se zájemem. Ovšem mam pocit, že Coppola to prostě natočil tak, že Preston Tucker byl génius a ostatní mu jen házeli klacky pod nohy. Takže kdo to byl vůbec Preston Tucker? Snílek, blázen a nebo podvodník? Po konci 2. světový války se očekávala obrovská poptávka po autech, takže konstruktéři pohnuli řití a přišli s neskutečnejma zhůvěřilostma. Velkym hitem tenkrát byla koncepce "všechno vzadu", což se v Evropě celkem ujalo. V USA se s timhle prosadil snad akorát Chevrolet Corvair, kterej se vyráběl v letech 1959-1969 a dodnes se o něm řiká, že to bylo jedno z nejhorších aut, co se kdy v USA vyrobilo. Ale to už jsem se rozepsal úplně mimo téma... Zkrátka a dobře, Preston Tucker přišel s autem, jehož design údajně vymyslel někdo v GM, ale tam to smetli ze stolu. Tucker byl z toho asi nadšenej a tak začal pracovat na "car of tomorrow". Design už měl, takže zbejvala technika. Původně chtěl, aby auto poháněl 6-ti válcovej boxer o objemu téměř 10 litrů uloženej za zadní nápravou na jakymsi samostatnym polo-rámu. Motor měl mít dokonce např. jakýsi mechanický vstřikování paliva, rozvod OHC a hydraulický zdvihátka ventilů, což bylo tenkrát naprosto unikátní. Otázka teda je, jak by se asi chovalo auto s 10-ti litrovym motorem za zadní nápravou. To by bylo asi vhodný leda tak pro sebevrahy :-) Nicméně skutečnost byla nakonec taková, že se do Tuckerů nakonec montovaly motory z vrtulníků o objemu 5,5 l s rozvodem OHV a karburátorem. Vzniknul tak akorát podivnej bastl, na kterym se údajně sralo všechno, co se posrat mohlo (což je možno vidět i ve filmu). Auto možná bylo super na rýsovacích prknech, ve skutečnosti to ovšem tak jednoduchý nebylo. Preston Tucker byl nakonec obviněn z podvodu a továrna byla uzavřena. Stihlo se vyrobit pouze 50 aut + 1 prototyp. Otázka je, jestli Tucker skutečně chtěl vyrábět auta a nebo byl podvodník. Dokonce i zaměstnanci po letech tvrdili, že Tucker se nějak neměl k tomu, aby investoval do továrny peníze. Jinak pokud by se auto opravdu začalo vyrábět, tak já si troufám tvrdit, že by to byl totální propadák. Motor za zadní nápravou je dobrej možná tak pro autobusy. Údajně se mluvilo o výhodách v lehčim řízení a menšim odpadnim teple, co se dostává od motoru do kabiny. Vzhledem k tomu, že v USA už v 50. letech měly auta naprosto běžně posilovač řízení a klimatizaci, tak by tahle výhoda asi nikoho moc nevzrušovala. Podle mě to je docela zajímavej film o zajímavym autě, nicméně nedozvěděl jsem se nic novýho, takže pro mě 3 hvězdičky. ()
Oscar 3 nominace: Herec VR - Martin Landau, Výprava, Kostýmy ()
║Rozpočet $23miliónov║Tržby USA $19,652,638║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Poněkud naivní a až příliš stylizované vyprávění na motivy skutečných událostí, líčící historii jednoho amerického snu o >Car of Tomorrow< ... Možná svou formou až trošku zbytečně znedůvěryhodňující některá historická fakta. Pravdou je, že Preston Thomas Tucker v létech 1947-1948 vyprojektoval a doslova na koleni vyrobil 51 vozů typu Tucker48 Torpedo. Souhra okolností souvisejících i s potížemi poválečného hospodářství, byrokracie a technické problémy vozu způsobily, že podnik zkrachoval. Každopádně musím uznat páně F.F.C. jeho zaujetí pro věc a předpokládám, že má jeden kousek >nejlepšího auta na světě< někde v garáži...;-) Přiznávám, že sám jsem po shlédnutí tohohle filmu podlehl a musel si koupit tuhle nádheru aspoň jako model v měřítku 1:43 :-)) ()
Průměrný film o jednom americkém automobilovém snu, který u mě dojel hlavně na nepříliš zajímavou hlavní postavu a její vztahy s okolím. ()
Příjemné překvapení a ty koráby.... moc zajímavý film... i na poučení... Skvělý nadčasový produkt, ale co naplat když jste v konzervativní Americe a jdete proti "velkejm a tlustejm" (a není to jen o Americe) a tak..... Happy end se nekoná.... aspoň v tomhle filmu filmu a i tomu nejzarytěnějšímu cynikovi to určitě přijde líto... Kdyby Tucker prorazil, třeba by se automobilový trh odvíjel i jinak.... ()
Fascinoval mě způsob, jakým Jeff Bridges zahrál Tuckera - člověka s věčným úsměvem, který mu ale ani za mák nevěříte, protože víte, že se za ním něco skrývá a chcete vědět, co to je. Může to být urputná umanutost stejně jako nebezpečná výbušnost, říkal jsem si, a tak jsem čekal na odpověď a při tom se neustále dobře bavil roztomile stylizovanou Coppolovou režií plnou nápadů. Překvapuje mě, jak nízké hodnocení tenhle film má. Ano, Kmotr nebo Apokalypsa to není, ale přece také nebudu kritizovat Da Vinciho skicu ruky jen proto, že není tak skvělá jako jeho Poslední večeře. ()
Dieťa dvoch otcov. Má to Coppolovu režijnú virtuozitu aj Lucasovu zábavnosť. Pohromade to však drží skvelý Bridges a najmä fascinujúci príbeh o ktorom som nemal poňatia, že sa stal (som motoignorant). Cinefilské potešenie potom pramení najmä z druhého plánu (možno nezámerného, ale skôr zámerného). Keď si človek uvedomí, že podobný boj viedli aj filmoví mágovia v inej na dobe, na odlišnom fronte, vylezie z toho aj silná autorská výpoveď. Bavilo ma to, veľmi. Pre milovníkov áut samozrejme povinnosť. 8/10 ()
Viete ako vyzerá najbláznivejšie auto konca 40tych rokov? Tak tento film vám ukáže ako uzrelo svetlo sveta auto Tucker 48. Vynálezca Preston Tucker na konci druhej svetovej vojny rozvíja víziu auta budúcnosti, technicky dokonalého a pritom veľmi lacného vozidla. Jeho myšlienka ale nemá úspech, pretože proti odporu veľkých automobilových koncernov v Detroite nemá Tucker šancu bojovať. Mne osobne sa ten automobil neskutočne páči. Je však smutné že v tej dobe, ho ľudia považovali skôr za raketu, pretože to auto skutočne vyzerá netypicky. Ale dnes by mnohí milovníci veteránov dali zaň majlant. Táto snímka je veľmi pekná a hlavne zaujímavá, pretože je podľa skutočnej udalosti a je v skutku zaujímavé, ako vyzeral priebeh prípravy tohto skvelého auta. Navyše v hlavnej úlohe skvelý Jeff Bridges. ()
"Budete kupovat rádia od našich nepřátel." Jestli tohle Tucker vážně řekl, tak génius skutečně byl, minimálně v oblasti předpovědí. Coppola natočil nezvykle svižný film, v němž upřednostnil silný příběh před formou. Snímek je zručně sestříhán, takže dokáže po celou stopáž udržet diváka v příjemném napětí. Vše doprovází nadmíru vydařená hudba. ()
„Tucker: Muž a jeho sen” , prvé slovo označuje priezvisko, keď pred ním doplním ešte i meno Preston, ktorý bol z časti vizionárskym podnikateľom, a "ilúzia" za dvojbodkou by mala už definovať jeho víziu, uskutočnenie plánov, ktoré neskôr spočívali v masívnej výrobe automobilov, nesúcich pomenovanie sedan: Tucker 48, a ktorých sa síce vyrobilo iba rovných 50 kusov + "pôvodný prototyp" , lebo už vedľa toho, mal samé, súdne opletačky, no i tak sa zapísal do histórie, a to určite menej, než taký sympatizant nacistov Henry Ford, ale i napriek tomu, si jeho životopis koledoval o filmové spracovanie, ktorému vtisol konečnú podobu, nikto iný, ako legendárny Francis Ford Coppola, čo mal svoje najlepšie režisérske roky života už dávno za sebou, pričom sa i tak veľmi obstojne popasoval so samotným, vizuálnym cítením, aby sa divák mohol čo najlepšie identifikovať s človekom, ktorý bol zrejme nepochopený v danom období svojej existencie, kedy mu len mocní hádzali polená pod kolená, aby ho zničili. Obsadenie mám vkusné, najmä Martin Landau sa vyrovnáva Jeffovi Bridgesovi, kde si je možnosť taktiež všimnúť i účinkovanie jeho otca, Lloyda, v menšej roli uštipačného senátora Homera Fergusona. Tradične sa v snímku mihne i Francisova dcéra, Sofia, a tak sú sily vyrovnané. Treba byť ale strašne pozorný, inak ju ani nezbadáte. 4. film od Coppolu po sebe, ktorému som neudelil viac, než 60 % ! ()
Taká rozprávka o vzostupe a páde jedného naivného snílka, ktorý sa rozhodol vyrábať autá, ale zlé automobilky mu to prekazili. Hlavný problem, ktorý som s filmom mal je ten, že je podaný bez poriadneho zdramatizovania. Aj vo chvíľach hrdinovho pádu, keď už mu ide dokonca o slobodu, to je podané tak pohodovo jak keby o nič nešlo. To že bol hlavný hrdina nonstop pozitivne naladený je ok, ale natočiť takto naivne aj celý film bola podľa mňa chyba. Filmu strašne chýbala scéna v ktorej by hrdina aspoň na chvíľu podľahol zúfalstvu alebo by o ňom pochybovala rodina, aby ho to viac poľudštilo. Takto pôsobil ako jednorozmerná figúrka, ktorá mi po chvíli liezla na nervy. Jediný z hercov, kto má možnosť aspoň trochu niečo predviesť je Martin Landau ako verný pomocník hlavného hrdinu. Takže výsledkom je totálny priemer a mňa viac ako film bavil komentár od užívateľa dobytek. 5/10. ()
Neděje se něco podobného dnes. Kde jsou ty auta budoucnosti? Dokud máme ropu, je to utopie! ()
Výborne natočená životopisná dráma, ktorá bola v tej dobe veľmi nedocenená, hlavne teda divákmi. Ďalší v sérii Coppolových komerčných prepadákov v 80. rokoch. ()
Jeden z menej známych a menej vydarených Coppolových filmov. Nakrútenie filmu o síce menej známej, avšak nijak bezvýznamnej osobnosti americkej priemyselnej, či skôr automobilovej histórie bol istotne dobrý nápad, problém je v tom, že Coppola aj napriek mnohoročným skúsenostiam, či už nešťastnou náhodou alebo vlastným pričinením, vytvoril skôr priemerné dielo. Problém je už v jeho zbrklom podaní (začiatok vyzerá tak, ako kedy sa jednalo o 2. časť 2-dielneho filmu), ktoré malo skôr charakter dobrodružného filmu, vďaka bláznivému Jeffovi Bridgesovi v klobúku som si nemohol pomôcť s predobrazom Indiana Jonesa. Rýchle tempo filmu veľmi neprospieva, pri jeho sledovaní som si spomenul na Letca a milým potešením bola jeho krátka spojitosť s týmto filmom. Krátka scéna s Howardom Hughesom (skvelý Dean Stockwell, väčšia podobnosť ako u DiCapria) má svojou temnosťou až horovový nádych, Hughes pôsobí až mysticky a pre mňa bola táto pasáž jedna z najlepších vo filme. Veľmi som zvažoval svoje hodnotenie, malo by byť niekde okolo 3,5* avšak ako som už povedal ak by sa Coppola viacej posnažil, výsledok by mohol byť omnoho iný - lepší. ()
Solidní podívaná, která trošku zapadla, ale dokazuje mistrovství Coppoly. Ten film vybavil naprosto výtečnou dobovou atmosférou, výpravou a doprovodil ho příjemnou hudbou. Poměrně překvapí celkově lehčí náhled, jaký pro toto téma zvolil. Snímek je natočen s velkým nadhledem a chvílemi vypadá jako retro komedie, která se nebere moc vážně. A to je asi největší problém, protože divák tak nějak moc nedokáže vnímat závažnost kauzy, o níž se tu mluví. I závěrečná soudní scéna je natočena hodně odlehčeně a prakticky jí chybí jakékoli napětí. Není to vysloveně špatně, ale tento typ filmu by asi nějaké napětí zasloužil. Absenci svižného tempa do značné míry kompenzuje výborné obsazení. Jeff Bridges v hlavní roli je velmi dobrý, jen ten jeho věčný optimismus a úsměv jsou postupem času dost otravné a nepřirozené, výraznější pak už je jen Martin Landau, jehož oscarová nominace je zcela zasloužená. Tucker: The Man and His Dream je hodně příjemný film, který pochopitelně za Coppolovými vrcholnými díly dost zaostává, pořád je ale víc než slušný a na jedno podívání splní svůj účel a asi je celkem jedno, jestli si autor příběh upravil, nebo ne. 70 % ()
Tucker: Člověk a jeho sen využívá nejžádanější hollywoodský motiv, cestu za americkým snem. Preston Thomas Tucker, jeho životní příběh je pro příznivější přijetí upraven. Jedinec se skromnou rodinnou podporou stojí proti zlovůli politické a ekonomické moci, přesto hýří optimismem a nápaditostí při zdolávání nepřízně osudu i trpělivé přeměně ctižádostivého a výsostně osobního snu ve skutečnost života. Působivé lidské příběhy jsou páteří spotřebního trhu, Francis Ford Coppola dostál svému jménu a efektně nabarvil tóny vyprávění ušlechtilostí, vytrvalým nadšením a pastelovou svatozáří. Zkušeně dojímá, rozmáchle maluje slávu doby i okamžiku a staví další pečlivě udržovanou a napomádovanou oslavnou slavobránu studiové filmové výroby. Opěvovaným hrdinou vymydleného příběhu společensky vítaného maniaka, posedlého od útlého dětství automobily, je Preston Tucker (sympatický Jeff Bridges), ctižádostivý podnikatel, toužící po nesmazatelném zapsání do historie. Vize automobilové budoucnosti se musí zdůraznit v bezpečnostní a technické inovaci, sympatie se proudem ženou pouze na jednu stranu a správná strana je tak za každé situace snadno rozpoznatelná. Hlavní ženskou postavou je Vera Tucker (příjemná Joan Allen), Prestonova vzorová manželka. Je atraktivním protějškem svého energického muže, je jeho starostlivým ochráncem, oddaným zastáncem i nejněžnějším povzbuzením. Výraznou postavou je Abe Karatz (velmi příjemný Martin Landau), newyorský finančník a Prestonův partner při uskutečňování snu a sériové výrobě nově pojatého osobního automobilu. Zdvořilá ušlechtilost se srdečně uklání na všechny světové strany. K výraznějším postavám patří Alex Tremulis (sympatický Elias Koteas), průmyslový designér v automobilovém průmyslu a Prestonův vděčný pomocník při vývoji podoby vozu. A k výraznějším patří také Eddie Dean (příjemný Frederic Forrest), Prestonův upřímně dlouholetý spolupracovník a šikovný technik motorového vývoje. Je zde také Preston Tucker, Jr. (zajímavý Christian Slater), nejstarší Prestonův syn, upřednostňující před vysokoškolským studiem práci na budování velkolepého snu otce. Z dalších rolí: věrní spolupracovníci Tuckera při výstavbě nového auta Stan (Don Novello) a Japonec Jimmy Sakuyama (Mako), Prestonova dcera Marilyn Lee Tucker (Nina Siemaszko), Prestonův syn Noble Tucker (Corin Nemec), vstřícný obchodní velkomagnát Howard Hughes (Dean Stockwell), ostražitý senátor za Michigan Homer Ferguson (Lloyd Bridges), velmi schopný žalobce u soudu Otto Kerner (Peter Donat), protřelý ředitel nového automobilového výrobce značky Tucker, pan Bennington (Dean Goodman), Fergusonův velmi schopný prodloužený zrak (John X. Heart), soudce procesu Igoe (Joe Miksak), či Prestonův laskavý obhájce Kirby (Jay O. Sanders). Tucker: Člověk a jeho sen je ctihodně humanistickým filmovým výrobkem velkého studia. Sympatická tvář, ostře ozářené pódium, načechrané prostředí, sterilní nepropustnost, ušlechtilost a svaté právo na uskutečnění amerického snu. Standardně unifikovaná filmová podívaná komerčního střihu. () (méně) (více)
46. Zlatý Glóbus za rok 1988 - cena (1) - *Nejlepší herec ve vedlejší roli - Martin Landau ()
Nepáčilo sa mi to komedionálne pojatie, ktor oveľa viac vidím až po rokoch. Lloyd Bridges ako záporák? veľmi divné :) Ale príbeh je po celý dej filmu pútavý, herci sympatickí, Jeff Bridges uletený....aj keď tej drámy je tam pomenej. Hodnotenie: 70% ()
My, co rádi auta, nutně musíme hodnotit vysoko. Jako film zapomenutelný. Jako auto... oh yes. ()
Reklama