Režie:
Jean-Jacques AnnaudKamera:
Tonino Delli ColliHudba:
James HornerHrají:
Sean Connery, F. Murray Abraham, Elya Baskin, Fjodor Šaljapin ml., William Hickey, Michael Lonsdale, Ron Perlman, Volker Prechtel, Helmut Qualtinger (více)Obsahy(1)
Do benediktinského opatství na severu Itálie přijíždí v roce 1327 vzdělaný františkánský mnich William z Baskervillu s novicem Adsem z Molku. Mniši se chystají na koncil o vleklém sporu s františkány, kteří žádají, aby byla katolická církev zbavena majetku. Na koncil se mají dostavit i papežovi vyslanci. Opat požádá Williama, aby pomohl vyšetřit tajemnou smrt jednoho z nejlepších iluminátorů, bratra Adelma. Ten byl nalezen znetvořený krupobitím pod věží opatství, jejíž okno nelze otevřít... William zjistí, že Adelmo měl homosexuální sklony. Když William s Adsem hledají stopy před budovou, Adso si všimne dívky, která s chudinou sbírá odpadky z opatství. Zanedlouho mniši najdou překladatele z řečtiny bratra Venancia utopeného v kádi s prasečí krví. Venancius pracoval ve skriptoriu s Adelmem. William si všimne, že v písárně je velmi málo knih. Opatství je přitom proslulé jednou z nejbohatších knihoven v Evropě. Část knih najdou s Adsem ve věži – a také útržek pergamenu s řeckými písmeny, který měl v rukou Venancius... Dívka, která poskytuje mnichům za jídlo sexuální služby, svede mladého Adsa a on se do ní zamiluje. William dojde k závěru, že pergamen patřil nejdříve Adelmovi, který dostal od pomocného knihovníka Berengara klíč od tajné knihovny, kde si Adelmo četl v řečtině zakázanou knihu. Berengar chtěl jako protislužbu sex. Adelmo plný výčitek pergamen předal Venanciovi a skočil z věže. Venancius se dostal do zakázané knihovny, začal knihu číst.a vypisoval si citáty. Zemřel s černou skvrnou na prstu. Berengar jeho tělo objevil a odtáhl ho do kádě, aby na něj nepadlo podezření. V kádi na koupání je také nalezen mrtvý Berengar, opět se skvrnou na prstu jakoVenancius. Začal zakázanou knihu číst a zemřel v bolestech. Opat se rozhodne další vyšetřování svěřit Svaté inkvizici... William s Adsem najdou ve věži labyrint s dalšími zakázanými knihami plnými vědeckých poznatků o světě. Objeví i tajný vchod, do kterého se ale nemůžou dostat. Do opatství přijíždí inkvizitor Bernando Gui. S Williamem se znají, William byl dřív také inkvizitorem, ale v době, kdy inkvizice ještě snažila lidi vést, a ne trestat. Později byl sám inkvizicí stíhán. Gui zadrží pomateného mnicha Salvatoreho, když se za slepici snaží získat přízeň neznámé dívky. Gui je obviní, že dívka je čarodějnice a Salvatore kacíř... (TV Prima)
(více)Recenze (781)
Krásná kniha, a adekvátní film. ()
Čo si budeme nahovárať, Umberto napísal vynikajúcu knihu a Jean-Jacques to nepokazil. Prenesenie knihy na plátno sa mu podarilo. Atmosféru to malo naozaj výbornú, ale kniha je kniha. ()
Môj najobľúbenejší film so Seanom Connerym. Veľdielo Umberta Eca, z ktorého sa celosvetovo predalo neuveriteľných 30 miliónov výtlačkov, bolo našťastie stvárnené takmer dokonale. To kvalitné gro bolo zachované. Od obsadenia jednotlivých rolí, cez scenár, až po réžiu tu cítiť vynikajúcu prácu. Atmosféra doby skvele zachovaná. Zakrslí mnísi tu boli hereckou ozdobou. ()
Píše se rok 1327 a William z Baskerville přijíždí se svým mladým asistentem na opatství v severní Itálii na koncil ohledně situace františkánů. Má zde za úkol projednat příčiny záhadného úmrtí. Jenže ono úmrtí nebylo jediné a za zdmi opatství se skrývá mnohem víc než bible a pár mnichů. Čím více se William zajímá o zdejší situaci, tím více tajemství vyplouvá na povrch. Annaud nám servíruje skvělý detektivní příběh s podmanivou atmosférou a výbornou vizuální formou. Napětí správně graduje až se nemůžete dočkat rozuzlení. Ve filmu mi přišla špatná jediná scéna a to honička s Perlmanem (střih je zde moc chaotický a člověk se špatně orientuje v tom, kdo koho vlastně pronásleduje). Connery mi přišel stejný jako v několika jeho jiných filmech. za to Slater a Perlman příjemně překvapili. Rozhodně budu zvažovat četbu Ecova románu. ()
Autentické vyobrazení středověku za doprovodu historického vyprávění a detektivní zápletky je věru geniální. Syrovost a realita v tomto drsném období je tu cítit na každém kroku o to více, provází - li jím intelektuální mentor (brilantní Sean Connery) se svým žákem. Skličující temná hudba umocňuje ponurou vizi prostředí i napětí ve vyšetřování. Mini epizoda s neznámou dívčinou spolu s koncem patří k nejsilnějším momentům filmu. Velmi zručně a osobitě zpracovaná záležitost. Plnému hodnocení brání jen pár hluchých míst v první polovině. ()
Kriminálka, ktorá vás pribije. Historické SE7EN. Christian Slater je síce prílišný ušiak do takého temného prostredia, ale zvládol to. Atmosféra vás pohltí a nepustí. Kto zbožňuje pátranie po starých kobkách, má len krôčik od orgazmu... ()
Neviem presne, ako by som film vnímal, keby som nečítal Ecov román, ktorý je v plnej svojej komplexnosti a genialite jednoducho nesfilmovateľný. Je logické, že sa muselo sekať, sekať a sekať... Ale na konci zostala bohužiaľ len kostra detektívneho príbehu, minimum historických reálií (a aj tie často skreslené a pomenené - viď koniec Bernarda Gui) a ešte menej filozofie (resp. jej pozostatkov z románu, ktoré Annaud podáva až príliš polopatisticky a skratkovito). Pričom výsledok považujem za nie najšťastnejší a často zmätočný zhluk jednotlivých týchto elementov. Nejde však nevyzdvihnúť hercov, ktorí všetci do jedného predvádzajú nadštandardné výkony, výbornú výpravu (aj špinavé stredoveké exteriéry aj vnútro Budovy je skvelá práca), kameru a predovšetkým fantastický hudobný doprovod Jamesa Hornera (jedna z jeho najlepších prác). Vychádza mi to na 7 / 10 a s prižmúrenými všetkými očami na 4*. ()
Tmavý a ponurý historický thriller so skvelou atmosférou. Okrem vynikajúceho Seana Conneryho, tu hrá aj mladučký (sedemnásťročný) Christian Slater. O knihe som počul, no nečítal som ju, a ak je pravda, že je ešte lepšia ako film (a s najväčšou pravdepodobnosťou to je pravda), tak to musí byť prekliato dobré čítanie. ()
Tenhle film jsem porvé viděl v patnácti a byl jsem nadšený, postupem doby jsem z toho ale trochu vystřízlivěl. Jednoznačně je třeba pochválit herecké výkony představitelů hlavních postav i výběr dokonale "středověkých" typů pro postavy vedlejší. Jako adaptace slavného románu se film také celkem povedl, na Annaudovi nikdo nemohl chtít aby na plátno převáděl filosofické a literárně-historické roviny knihy. Co mi však trošku vadí je přehnaný důraz na postavu Bernarda Guy, která je v románu sice postavou významnou, zdaleka ne však tolik jako ve filmu. To asi souvisí s tím co považuji za největší vadu na kráse tohoto snímku, a to je dost násilný a těžko uvěřitelný happyend. Oddíl po zuby ozbrojených žoldnéřů ustoupivší před skupinou vesničanů a prchající inkvizitor, který na útěku vypadne z kočáru a jako z udělání se nabodne na vlastní mučicí nástroje - promiňte, ale tomu se dá věřit tak v těch patnácti. Nicméně za vizuální zpracování opatství a zejména Budovy, zaslouží tvůrci absolutorium. ()
Výborná historická detektivka se skvělým Connerym a perfektní dobovou "špinavou" atmosférou. ()
Myslím, že srovnávání s knižní předlohou je v tomto případě absolutně scestné. Ostatně ono audiovizuálně vystihnout tak brutálně obsáhlé, filosoficky rozvětvené a celkově mnohovrstevnaté dílo Umberta Eca je něco zhola nemožného. Právě proto se mi moc líbí rozhodnutí autorů poprat se s Jménem růže po svém a to především zdůrazněním dvou jeho rovin. Do popředí je zde dáno vykreslení středověké atmosféry a detektivní linie románu. Výsledkem je solidně vybudovaný, napínavý příběh, který diváka vpije do své temně mrazivé atmosféry a jen tak ho ze svých spárů nepustí. ()
Kniha je vynikající. Náročná, obsáhlá, člověk se musí se stránkami poprat, hledat vysvětlivky.... Přesto je to veledílo. Děda ji měl na polici, šla jsem do ní, ještě jako štěně. Statečně jsem ji přelouskala a i dnes to vnímám jako skalp. Zrovna tato obsáhlost se ale ukázala býti výhodou, neboť tvůrcům filmu umožnila, vybrat si to, co uznali za vhodné. A já myslím, že režisér Annaud vybral dobře. Jméno růže řadím k těm nejlepším historickým filmovým počinům, které vůbec vznikly, detektivní zápletka je parádní, výběr herců přesný, scénář, výprava, atmosféra, napětí... za ty roky jsem to viděla snad pětkrát a pokaždé tleskám. Po knize už asi nesáhnu, stejně jako řada jiných diváků/čtenářů, ale to nevadí, Annaud zpracoval Eca tak, že ho znají i lidé, kteří dobrou knihu v životě nevzali do ruky. Co víc si přát? ()
Krásně zfilmovaný román Umberta Eca. Connery celý film táhne jako vždy:)). Ostatní herci hrají též velmi dobře. První velká role, řekl bych i nejlepší, Christiana Slatera. Dále oceňuji vytvořenou atmosféru středověku - to se Annaudovi povedlo perfektně. Film roku 1986. ()
Nečekaně velmi zdařený a napínavý příběh z hnusné středověké doby odehrávající se v opatství zdegenerovaných benediktinů. Normálně bych se asi do tohoto filmu nepustil, ale díky školní projekci jsem měl tu čest a musím říct, že jsem velmi překvapený, jak silná atmosféra prostupuje celým filmem. Když si k tomu přidáte geniálního Conneryho, tak nelze hodnotit níž. Mé hodnocení = 80%. ()
Jméno růže jsem viděl kdysi dávno a zanechalo ve mě silný dojem. Až o mnoho let později jsem četl knihu a ve světle této zkušenosti píšu tenhle komentář. Upřímně řečeno, asi jsem to neměl dělat a nechat si vzpomínku starou 25 let a někdy před patnácti lety doplněnou četbou knihy... Teď po novém shlédnutí mi film připadá zcela nepřehledný, zpackaný a zbytečně temný. Na jeho obranu je samozřejmě nutné říci, že Ecova předloha asi o mnoho lépe do filmové podoby prostě převést nešla a že například herecké výkony jsou naprosto skvělé! Tvůrcům je nutné odpustit to, že prakticky úplně pominuli četné historické, filosofické či teologické "odbočky" a i děj sám osekali na zcela nezbytné minimum. Odpustit bych dokázal i to, že děj je na mnoha místech posunutý a značně odlišný je i závěr. Co mi ale vadí opravdu hodně je chybné vykreslení středověké estetiky. Temnost a sychravost se samozřejmě nabízela, středověk ale vysloveně miloval barvy a používal až nemístně! Nejen interiér kostela ale jistě i knihovny by měl být výrazně barevný. Nejen knižní iluminace, ale i sochy, oděvy či šperky hýřily barvami, stěny bývaly pomalovány tak, jak to dnes známe snad jedině od domorodců odkudsi z Afriky či z Tichomoří. Také všudypřítomný nepořádek je spíš filmová nebo literární fikce. I domy venkovanů byly jistě zdobenější a bytelnější než ty zoufalé chatrče... To vše by přitom jistě nejen vyvážilo drama kriminální linky ale film také vizuálně obohatilo a zatraktivnilo... Celkový dojem: 75% ()
Annaud věnoval tomuhle filmu sedm let života, točilo se až podle 17. verze scénáře, všechno trvalo velmi dlouho, protože to bylo děláno velmi pečlivě a na výsledku je to vidět. Jméno růže je dokonale hrůzostrašná středověká detektivka, ještě vyšperkovaná o problematiku inkvizice. Škoda, že jsem ale viděl první Kladivo na čarodějnice, po něm už mi Bernardo Gui nepřišel tak démonický a zlý, i když je to skutečná postava. Nevadí mi, že byl změněn konec oproti knize, ostatně sámotnému Ecovi se to líbilo. Ale ten závěr mi vzhledem ke zbytku filmu - napínavé pomalé detektivce přišel až příliš akční a prvoplánový. Ale klobouk dolů vizážistům za ten vzhled všech mnichů - jeden strašidelnější než druhý...brrr! ()
Tento film je úžasný. Slávny román Umberta Eca ( beletristická prvotina ) som nečítal, ale film s prvkami detektívky, psychológie a samozrejme histórie je úžasný a považujem ho za skvelý európsky počin. Režisér sa spoľahol na herecké výkony Seana Conneryho ( v úlohe Williama z Baskervillu ) a Christiana Slatera ( Adsa z Melku ) a tí ho nesklamali. Odporúčam. ()
Zatímco kniha je z 50 % historiografickou onanií (v dobrém slova smyslu, ale v beletrii je to k neučtení a nevěřím, že ty pasáže lidi při čtení nepřeskakují), film se soustředí na děj,atmosféru doby, a dobře dělá. Přidává sice ještě sexuální podtext, ale kupodivu mi postavu mladého mnicha spíše zlidštil. Navíc film staví na vědění a na tom, jakou ztrátou je shoření jakékoliv knihovny (hned se vybaví třeba ta alexandrijská), kdy jsme mohli přijít o díla nesmírného významu a poučení. Dokonale precizně zvládnuté filmařsky, včetně dobových reálií, dokonce i Hornerova hudba sem skvěle pasuje. ()
Díky nekonečnému krácení nesmírně hutné předlohy místy snad i trochu popletený film ze špinavého prostředí, které vyjádří jedině chápavá Evropa. Ale nečekejte nezávislé kochání za pár šupů. Na poměry starého kontinentu se jedná o nekřesťansky nákladný projekt, opravdu výstavní film. Zestárlý mistr Sean Connery s k nepoznání změněnéným "Salierim" a mladým uchem Slaterem jistí silně subjektivní předlohu v mainstreamových mezích. Zde se nesporně projeví nespokojené pokašlávání největších fandů Umberta Eca. Ti nechápou, že předloha jeho formátu neunese klasicky strukturované plátno beze změn. Annaud to věděl a myšlenkový přesah obětoval za zachování působivé atmosféry a atraktivnější detektivní linie. Horovat za původní knižní obsah je přecenění filmového média a zároveň odsouzení případného filmu ke komerčnímu dnu. Annaud vytvořil kompromis, za nějž se přitom nemusí vůbec stydět. ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: F1 = 26.1.1991, réžia slovenského znenia = MIROSLAV HORŇÁK (SPF Bratislava 1987) + SLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA (pôvodný dabing natiahnutý do novej kópie, úvodné titulky číta RASTISLAV SOKOL): STV 1 = 2.1.2011 (R: STV 1 = 6.6.2012), Conneryho dabuje ŠTEFAN KVIETIK, Slatera dabuje MARTIN DÁNAI - Oproti knihe podpriemerné. (18.9.2009) ()
Reklama