Režie:
Sam WanamakerScénář:
Beverley CrossKamera:
Ted MooreHudba:
Roy BuddHrají:
Patrick Wayne, Taryn Power, Margaret Whiting, Jane Seymour, Patrick Troughton, Nadim Sawalha, Damien Thomas, Peter Mayhew, Bernard Kay, David Sterne (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Sindibád, odvážný námořník a princ z Bagdádu, vyplouvá do Charnaku, aby požádal prince Kassima o ruku jeho sestry Farah. Po příjezdu Sindibád zjišťuje, že Kassim byl začarován do podoby paviána svou ďábelskou macechou Zenobií. Aby zlomil zlou kletbu, musí se Sindibád vydat na dalekou a nebezpečnou cestu, ze které se ještě nikdo nevrátil. Na jeho pouti se setkává s různými monstry a příšerami jako třeba Minaton - obrovská bronzová socha a šavlozubý tygr. Podaří se Sindibádovi zlomit kletbu zlé Zenobie? (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (82)
Sindibád zas tak jednou brázdil modré vody a tu ho osvítila myšlenka, že je vlastně osudově (po kolikáté už?) zamilován. Co by muž, kterého osudovost postihne co chvíli, neudělal pro svou v revolvingové výměně opět jedinou? Srdnatý kapitán naprosto cokoliv. Dobrý vkus se chlapíkovi (sám tentokráte docela fešák) upřít nedá, doktorku Quinnovou jsem měla také vždy ráda. Do doby zjevení Sindibáda velmi konspirativní Farah ovšem s příchodem muže svého srdce zřejmě pod vlivem jeho testosteronu, feromonů a následného hormonálního hnutí naprosto zblbne a vyzradí pomalu i recept na to, jak udělat z tuhého odpadu zlaté kuličky a uplést bič. Čarodějnice se toho chytne, ukuje si vola, protože nikdo jiný by pro ni tak dokonale a beze slova neotročil, a pustí se do pronásledování a maření plánů našich hrdinů. Je pravdou, že nejen princezna podlehne formulářovému syndromu (to je ta situace, kdy člověku při pohledu na kolonky klesá IQ o dvacet bodů nejméně), ale obdobně jako ona zblbne i Melanthius. Každý má právo být pět minut denně blbý a někdy se to zkrátka nastřádá. Má to za následek to, že stařík vybreptá taky i to, co neví, což je příčinou všech dalších nesnází. Země kouzlům zaslíbená disponuje jak ledovci, tak tropickým rájem, v zemi kouzel vlastně normálka a ani zikkurat tak úplně nepřekvapí. Pak se vynoří jednorohý King Kong a naši hrdinové jsou rádi, že s sebou mají blondýnku, to krása zabila zvíře. K tomu opelichanému tvorovi, který se dostal až do názvu, se nebudu vyjadřovat. Tygří oko pro mě i nadále zůstane tím hezkým polodrahokamem a do budoucna hodlám předstírat, že toho nedůstojného reprezentanta šelem kočkovitých jsem nikdy neviděla. ()
Jako malý jsem to neviděl (nebo si to nepamatuju), takže mohu hodnotit bez slzy nostalgie - a s čistým svědomím můžu říct, že se mi toto kouzelně naivní, romanticko - dobrodružné putování moc líbilo. Parádní loutky, sympatičtí herci, jedině snad ty dvě hodiny jsou zbytečně moc. Film pro celou rodinu - v tom nejlepším slova smyslu. ()
Sindibád je tu největší sympaťák a dostal k ruce nejkrásnější ženu z celé volné trilogie, ale to je z kladů skoro všechno. Třetí díl má příliš pomalé tempo a nesoudnou stopáž, takže na něm jdou slabý scénář a nijak zvlášť povedené herecké výkony vidět až příliš zřetelně. Pár zajímavých atrakcí a pohádková atmosféra to úplně nezachraňuje, protože i když je obojí přítomné hlavně ve druhé půli, ta první je zábavnější - jen z toho prostého důvodu, že film ještě nezačal nudit. ()
Pohádka inspirovaná příběhy Tisíce a jedné noci. Připojuji několik poznámek. Čerti, s nimiž námořníci bojovali (je to spíše na začátku filmu), byli co do vzhledu střiženi podle křesťanského mustru. Jenomže v arabské démonologii se mísí předislámská tradice s islámskou a vyobrazení podob zlých duchů jsou vzácná. Princ proměněný v paviána by nenapsal na zeď anglicky I AM KASSIM, nýbrž by to napsal arabsky, totiž Aná Kássim (nechce se mi hledat arabské fonty a ještě to v nich ťukat pozpátku). Sindibád ani jeho arabská posádka určitě neuměli anglicky. Proč by také měli umět nějaký okrajový jazyk, jímž se mluvilo pouze na jakémsi vzdáleném ostrově ležícím u západního pobřeží Evropy, když v oněch dobách byla světovým jazykem řečtina? K jakému ostrovu a za jakým mudrcem se Sindibádova loď plavila? No přece k řeckému ostrovu za řeckým mudrcem! Následná cesta do Hyperboreje ukazuje, že ledovce tály už před několika staletími a nikdo si z toho nedělal těžkou hlavu. Též se dozvídáme, že pro námořní dopravu v severních končinách je vhodnější bronzový ledoborec než dřevěná plachetnice. To je důležitá informace. Kdyby ji měl k dispozici dr. John Dee, nedoporučoval by anglické královně plavit se z Anglie do Číny tzv. severozápadním průjezdem a neupadl by u Jejího Veličenstva v nemilost kvůli tomu, že jeho projekt skončil fiaskem. – Vidět film v dětském věku, byl bych jistě nadšený. Dnes jej hodnotím jako mytologický guláš a po trikové stránce již zastaralé dílo. Kdybych film režíroval já, zůstaly by princi Kassimovi i po zpětné proměně do lidské podoby některé manýry paviána, aby to byla větší zábava. ()
Tak tohle je má srdcová záležitost. Na tomhle filmu jsem vyrostla. Akce, dobrodružství, staré pověsti, čarodějnice, kouzla a Petra vytesaná do skály. Jakkoliv se může zdát 5 hvězd dětinských (protože tenhle snímek má své chyby) ,tak se jich nikdy nevzdám, protože je to věc, na kterou se můžu dívat pořád dokola, a která mi připomíná staré dobré časy:) ()
Galerie (54)
Zajímavosti (5)
- Chrám, před kterým Sindibáda (Patrick Wayne) na ostrově Kaskar vítá Diona, dcera Melantia, se nachází ve městě Petra v Jordánsku. Na stejné lokalitě bylo natočeno několik scén ze snímku Indiana Jones a Poslední křížová výprava (1989). (korbitch22)
- Když si po společně strávené noci povídají Sindibád (Patrick Wayne) a princezna Farah (Jane Seymour), Sindibádovi viditelně přímo před kamerou spadne z pravého ucha náušnice, v dalším záběru se opět objevuje, a poté opět mizí. (korbitch22)
- Ve scéně, kdy na konci filmu vystupuje z klece princ Kassim (Damien Thomas), má oblečený tmavě rudý plášť, pár vteřin na to má herec zcela jiný plášť, a to navíc ještě fialové barvy. (korbitch22)
Reklama