Režie:
Ludvík RážaKamera:
Věra ŠtinglováHudba:
Ladislav SimonHrají:
Radoslav Brzobohatý, Blanka Bohdanová, Rudolf Jelínek, Marie Vášová, Vladimír Šmeral, Radovan Lukavský, Dana Medřická, Josef Větrovec, Jiřina Jirásková, Jiřina Bohdalová, Otto Šimánek (více)VOD (1)
Obsahy(3)
Když se v roce 1966 na obrazovkách televize objevila dramatizace románu J. Londona Cesta řeky k moři, mimořádně diváky zaujala vedle myšlenkové hloubky především hereckými výkony v čele s R. Brzobohatým a jeho mužným projevem v hlavní autobiografické roli Martina Edena. Snímek zachycuje dobrodružný i milostný život spisovatele, který se dostal nahoru díky svému talentu a nesmírné píli, ale stejně tak došel k poznání, že pro tzv. vyšší společnost jsou společenský status a peníze důležitější než životní pravda… V retrospektivním ději se bývalý námořník Martin Eden (R. Brzobohatý) ocitá na pokraji svých sil, když z lásky k vzdělané a kultivované, ale měšťanské Ruth (B. Bohdanová) chtěl vyniknout jako spisovatel. Po řadě neúspěchů, živoření v bídě a v těžkých podmínkách, kdy ztrácí lásku, po které toužil a propadá alkoholu, získává nečekaně popularitu, slávu i majetek. Po té, co se v nové situaci k němu chce vrátit milovaná dívka i pokrytecká společnost, on už o ně nestojí. Ztrácí v tomto zápase víru v sebe sama i v život… (Česká televize)
(více)Recenze (28)
Trochu vyšeptalou inscenaci zachraňují skvělí herci. 1) Jackovi Londonovi bylo téměř 33 let a jeho knihy už slavily celosvětové úspěchy. Deziluzi ze světa boháčů se snažil uniknout během dvouleté (!) plavby na vlastní jachtě Snark. Bojoval s nemocí střev, únavou a svými frustracemi a přitom napsal Martina Edena (1909)._____ 2) 34letému Radoslavu Brzobohatému (Martin Eden) podobné role padly jako prdel na hrnec. 46letá vpravdě božská Dana Medřická (Marie Silva) si svou hereckou etudku vychutnala stejně jako 35letá Jiřina Bohdalová (Líza Connolyová). 36leté Blance Bohdanové (Martinova láska měšťka Ruth Morseová) její dilema bylo lze věřit. Ale i 48letý Josef Bek (šéfredaktor), 47letý Radovan Lukavský (básník Brissenden), 35letá Jiřina Jirásková (Martinova sestra) či 44letý Josef Větrovec (Martinův švagr) se svými výkony podepsali na dojmu z díla._____ 3) Inscenaci jsem viděl v dětství a od té doby se mi postava Martina Edena ztotožnila s panem Brzobohatým stejně jako Vinnetou s Pierrem Bricem a major Zeman s chudákem Vladimírem Brabcem._____ 4) Zproštěni vášně žití/strachu a naděje/vzdáváme bohu díky/ať kdokoliv to je/za to, že vždycky čeká/věčná smrt na člověka/a sebedelší řeka/do moře dospěje._____ 5) Pěkný koment: Marthos*****. ()
Příběh Martina Edena je příběhem amerického plebejského rozervance, který se nedokáže vejít do té společnosti svobodných lidí, která se od té dnešní ne příliš liší. Často hnilobný rozkvět odhaluje alternativní žití ve dvou či třech mravnostech a společenských rolích. Gumová zásadovost s lehce džunglovým podtextem skrývá nálady fin de siecle tehdejší i dnešní doby. A přibližuje konstitutivní éru Československé a České televize s jejím bohatým autorským, dramaturgickým, režijním i hereckým zázemím. Díváme se do tváře generace gigantů české Thálie a žasneme nad její nadčasovostí. ()
Klasika Jacka Londona v televizní inscenaci, které se po režijní stránce ujal Ludvík Ráža a obsadil skvělé herce do hlavních rolí. Radoslav Brzobohatý předvedl obdivuhodný výkon, podobně jako Radovan Lukavský, Dana Medřická, Jiřina Jirásková či Josef Bek nebo Josef Větrovec. Laciněji vypadající prostředí a zpracování je vykompenzováno právě uměním zmíněných herců, ale rovněž silným příběhem, jenž krásně staví zrcadlo americkému snu, pokřivenosti lidských charakterů, chudobě i úspěchu a problému najít své místo v životě. ()
Dobrá předloha a česká herecká elity své doby. Ani to nemohlo dopadnout špatně. ()
,,Bejt vandrák. Bejt aspoň jednou v životě vandrák, třeba o hladu, ale svobodnej a volnej..." Film veliký nejen víc než dvouhodinovou stopáží, hereckým koncertem všech představitelů, ale i svým obsahem a myšlenkou. Příběh Martina Edena z autobiografického románu slavného Jacka Londona (Bílý tesák, Volání divočiny) představuje vlastně výborné existenciální drama o cestě člověka z ničeho vysoko nahoru a zpět, o proměnách mezilidských vztahů pod vlivem majetku a o pravém smyslu života. ,,Proč jste za mnou přišli?" / ,,Aby jsme spolu hledali a našli pravdu..." Úchvatné. Dle obsahu myslím, že by mi nevadilo podívat se ani na tu italskou seriálovou verzi, kdyby jí náhodou vysílali, ale v podání našich herců je to velký filmový zážitek. Radek Brzobohatý tady sehrál jednu ze svých nejlepších filmových rolí a na postavu zatrpklého básnika v podání Radovana Lukavského a jeho nadčasové výroky o umění z tohohle filmu asi tak skoro nezapomenu. (,,Víš, co je to umění? Velká kupa svinstva, intrik, zoufalství, marných zápasů, bezesných nocí, nadějí a proher! Lží a podvodů, zničeného zdraví a nervů obnažených až na dřeň...") Z temných příbytků pro tuláky, lodní kajuty i námořnické hospody s jazzovou hudbou číší jedinečná atmosféra i v té skromné výpravě, už jen ten dlouhý úvodní monolog hlavního hrdiny silně upoutává pozornost a nenechává diváka pokojným. Silné... 90% ()
Je těžké být jiný. Je to těžké v každé době a málokdo to ustojí. Všichni chceme být součástí něčeho velikého a býváme pak zklamáni, že právě ona vysmívaná odlišnost z nás dělá podvědomé outsidery. Londonův román je nejen velkolepým příběhem o lidské touze, o nezlomné cestě za vytyčeným cílem, ale také sžíravou kritikou nabubřelé, povrchní maloměštácké společnosti, obdivuhodně vyspělou a ucelenou psychologickou studií, ovlivněnou evolucionismem a myšlenkami britského filozofa a sociologa Herberta Spencera. Televizní inscenace pod zkušeným režijním vedením Ludvíka Ráži prozrazuje, v jakých technických a uměleckých mantinelech vznikala dnes už špičková díla a je až téměř s podivem, jak nadčasovými se tyto archivní relikty vlastně zdají, také zásluhou plejády vynikajících hereckých osobností, od Brzobohatého, Lukavského, Vášové, Bohdanové, Bohdalové, až po nezapomenutelnou Danu Medřickou. Přestože závěr zůstává vrcholnou transkripcí nezhojitelné skepse, je v něm cosi spasitelského, snad díky hlubokému pochopení pro ty malé, zoufalé lidské bytosti a nadhledu, který zanechává v duši spíše pocit smíření nežli zášť k nesmyslnému žití. ()
Výběr představitelů rolí dokonalý, kamera podtrhuje drsnou atmosféru syrového londonovského světa (i když použitý - spíše uhlazenější než syrový - jazz motivy Edena posouvá více směrem k naší současnosti). Existencionální drama par excellance. ()
Velice umně natočený film dle románu Jacka Londona vypráví příběh muže, který ztrácí svou víru v psaní ve chvíli, kdy se mu konečně dostává slávy. Zjištění, že to co mu dříve bylo odepřeno, je mu nyní dopřáno plnými doušky, utápí své trable v alkoholu a odmítá vše, co pro něj dosud mělo cenu života. Výborné herecké obsazení v režii Ludvíka Ráže přináší dvě hodiny parádní podívané. ()
Radek Brzobohatý je v roli Martina Edena jako ryba ve vodě, moc se mi líbil, jeho herecká kreace je obdivuhodná a strhující.. Potěšila mě Dana Medřická jako Maria Silva, dobrosrdečná, starostlivá, ochotná pomoci.. Ostatně všichni do jednoho byli skvělí a příjemní, Otto Šimánek jako kamarád z prádelny, Jiřina Jirásková coby hodná a trpělivá sestra, Radovan Lukavský básníkem s trpkými životními zkušenostmi a soužený nemocí.. Příběh mladého námořníka, který se zamiluje do bohaté a vzdělané dívky a v touze se jí přiblížit začne číst, studovat, psát, je zpracován formou, kterou bezvýhradně přijímám.. Nádherná záležitost o všem podstatném.. ()
Všechny negativa TV inscenece (papundeklová výprava, nedokonale kašírované rvačky) překonají herecké výkony. R. Brzobohatý je opravdu vhodný typ pro londonovské druhé já. Vypadá více londonovsky než London sám. A rozhovor s básníkem v podání R. Lukavského (zde v masce, že by mohl hrát Abrahama Lincolna) je vrcholem této inscenace. To je nadčasové. Oceňuji též, že se tvůrci dosti drželi předlohy. ()
Nejsme si jisti smutkem. A radost nikdy nebyla jistá; Dnes zemře zítra; Čas se neskloní před ničí nástrahou; A láska je slabá a nepokojná, se rty jen napůl lítostivými vzdychá a oči zapomíná pláče, že žádná láska nevydrží. Z přílišné lásky k životu, od naděje a strachu osvobozen. Děkujeme s krátkým díkem, ať už jsou bohové cokoli že žádný život nežije věčně, že mrtví nikdy nevstanou z mrtvých; že i ta nejslabší řeka směřuje bezpečně k moři. ()
Zase chvála "důchodcovského kanálu" ČT3 - tohle jsem fakt viděla poprvé.... Radoslav Brzobohatý byl nejen krásnej chlap, ale ještě i uměl.... ()
Nemôžem tomuto filmu vytknúť skoro nič, boli tam autentické výkony výborných hercov, snaha o priblíženie sa špinavému americkému prostrediu, pútavé masky a kostýmy a silný príbeh. Problémom pre mňa bolo, že ma to citovo nezaujalo, takíto rozorvaní hrdinovia nie sú pre mňa, aj keď tu autobiografiu bolo cítiť. Takže lepšie tri hviezdy. ()
Divadelne vypjata sedesatkova inscenace. Brzobohaty, Bohdalka, Medricka (jako cernoska)... ()
V dalších rolích Blanka Bohdanová, Josef Větrovec, Josef Bek, Vladimír Šmeral, Jiří Bruder, Radovan Lukavský. ()
Lepší 3*. První polovina se dost táhne, až od jeho nemoci to pak dostává spád. Jinak ale skvělá Medřická i sám Brzobohatý. ()
Film, který si zapište za uši, hlavně Vy co neumíte psát.. Všechno se dá naučit. Ale špatně se odnaučuje, třeba být vypočítavý člověk. ()
"Byl by z Vás dobrý právník, mladý muži.. Nebyl, pane.. Proč? .. Mám charakter!" Rozsáhlé televizní drama jehož kvalita odpovídá jistě výborné Londonově předloze a excelentnímu výkonu Radka Brzobohatého. ()
Československý televizní film natočený podle částečně autobiografického románu J. Londona Martin Eden odehrávající se v San Franciscu. Hlavní postavu, ambiciózního, ale vznětlivého námořníka Martina Edena, jenž se rozhodl kvůli náklonnosti k dámě z vyšších kruhů zvýšit svou intelektuální úroveň, zlepšit způsob vyjadřování a stát se spisovatelem, ztvárnil strhujícím způsobem R. Brzobohatý. Mladý námořník usilovně toužící po úspěchu a uznání se pustí do psaní povídek ve snaze zaujmout a společensky se přiblížit své milované Ruth (B. Bohdanová). Po sérii neúspěchů, kdy se Edenovi nepodařilo přesvědčit šéfredaktory novin k otištění jeho próz a začíná propadat zoufalství, se konečně dokázal literárně prosadit a díky štědrým honorářům získá pohádkové bohatství. Následně však přichází prudké vystřízlivění, neboť o jeho slávě a bohatství se doslechnou lidé, kteří jím jako chudým námořníkem pohrdali, a nyní přicházejí s nataženou rukou. Přesně jak Edenovi prorokoval básník R. Lukavský, který si podobnou situací též prošel, Martin poznává odvrácenou stránku a marnost veškeré slávy, neboť kde začíná známost u široké veřejnosti, tam končí tvůrčí i lidská svoboda. Strhující dojem z tohoto dvouhodinového snímku je zapříčiněn mnoha scénami, jež se vyznačují špičkovými hereckými výkony a předhánějí se v dramatičnosti. Pro dokreslení společenské úrovně, kde se Eden původně nacházel, se ve snímku objevuje také mnoho poutavých scén s pěstními souboji, kde R. Brzobohatý uplatňuje své bojové schopnosti. Vynikající drama L. Ráži se může pochlubit vskutku skvělým obsazením, neboť v tomto filmu můžeme sledovat kromě již zmíněných J. Jiráskovou, Edenovu ubohou sestru, trpící v manželství s dominantním a bezohledným J. Větrovcem. Dále se v neobvyklé roli objeví dlouholetý pracovník v prádelně O. Šimánek, potlučený námořník V. Brabec, koketní a do Edena zamilovaná J. Bohdalová či výčepní Joe v podání V. Stacha. Snímek svými výjimečnými výkony též obohatil V. Šmeral coby arogantní soudce či D. Medřická v roli energické Edenovy bytné. Nerad bych zapoměl na malou roli R. Jelínka, který představoval Ruthina nemluvného bratra Artura a na šéfredaktora J. Beka, který dostal na budku, neboť nemohl Edenovi vyplatit požadovaný obnos za otištění povídky. Stále nestačím žasnout, kolik filmových skvostů zůstalo neprávem zapomenutých v archivech, zatímco v televizi se až na výjimky neustále opakují notoricky známá díla pochybné kvality. Je jasné, že nejen kvůli výtečnému panu Brzobohatému, ale především díky němu, hodnotím Cestu řeky k moři jako vysoce nadprůměrnou. ()
Existenciální drama špičkové kvality, s pány herci, o jakých si v dnešní bídě můžeme jen nechat zdát...Inscenace potvrzuje skutečnost, že v šedesátých letech vznikala velká díla nejen ve filmu, ale i televizní tvorbě. ()
Reklama