Kamera:
Harold RossonHrají:
Judy Garland, Frank Morgan, Ray Bolger, Bert Lahr, Jack Haley, Billie Burke, Margaret Hamilton, Charley Grapewin, Clara Blandick, Adriana Caselotti (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Sirota Dorotka vyrastá u svojej tety a strýka na ich farme v Kansase, kde žije jednotvárny a obyčajný život, sníva však o úplne inom svete, až ju raz tornádu spolu s jej psíkom Totom odnesie do zázračnej krajiny Oz. Až tam zistí, ako jej rodina chýba a chce sa vrátiť späť k svojmu bežnému životu. Spolu s novými priateľmi sa vydáva do Smaragdového mesta, kde žije mocný čarodejník z krajiny Oz, ktorý by jej mohol pomôcť vrátiť sa domov. (STV)
(více)Recenze (318)
Majstrovský muzikál s perfektným soundtrackom a úplne vyšperkovaným vizuálom v čarokrásnych farbách Technicoloru. ()
Nezabudnuteľná adaptácia svetoznámeho príbehu o fantastickej výprave, v ktorej každý člen trpí istým neduhom sebe vlastným, a pred porazením zlej čarodejnice sa s ním musí popasovať. Nezabudnuteľná Judy Garland ako malá Dorotka z Kansasu a elegantný Frank Morgan ako mystický titulný čarodejník zo zeme Oz. ()
Tak jsem 80 let po ostatních také odhalil největší podvod v dějinách země Oz! Ano chápu nyní proč je ten film tak slavný a milovaný i skro sto let po jeho natočení. Nepřijde mi sice o moc lepší než československé veselohry, ovšem nemůžu mu upřít, že přišel na svět o 20 let dříve než srovnatelné naše Pekařův císař/Císařův pekař či Dobrý voják švejk/Poslušně hlásím nebo z Obušku, z pytle ven! A opravdu byla radost koukat hlavně na "strašáka bez mozku" či "robota bez srdce" a na určité společenské narážky. Jo, je to dobrej flák. ()
Ultimátní kult, který dnes stojí za to vidět čistě jen proto že je ultimátním kultem. Americká kultura moc historických popkulturních milníků nemá, takže snad asi nepřekvapí, že jejím meta-centrem se stala takto obyčejná pohádka, svou bizarností místy ne nepodobná u nás oblíbenému Mrazíkovi. Jen na rozdíl od něj je toto masivní milník hlavně z technického hlediska. 7/10 ()
Chytře zrežírovaná roztomilá pohádka se zřejmě nelíbila české distribuci, a tak ji opatřila tím nejpříšernějším možným dabingem. V roli Dorotky by snad byl lepší i šeplající Trávníček se záduchou. Za tuto pohanu ovšem původní film nemůže, může však za svúj nehorázně sentimentální konec. Škoda, celou dobu to byl skvělÿ film, ale čeho je moc, toho je příliš, i kdyby to bylo důležité sdělení, že všude dobře, doma nejlíp. ()
Film filmů, naprostá klasika. Konečně viděno na velkém plátně a se silným slzením při „Over the Rainbow“. [KVIFF 2022] ()
Vizuálně úchvatné a dětsky naivní. Kdyby to nebyl muzikál, bavím se víc. Největší problém jsou totiž právě písničky, které až na několik málo vyjímek, rozhodně nezaujmou, a také nesympatická a navíc přestárlá herečka hlavní role... ()
Roztomilý muzikál, který potěší oko i ducha. ()
Typická nezajímavá sentimentální americká pohádka, která po půl hodině začne nudit. Postava Judy Garland mi přišla velice nesympatická a písně nechytlavé. [4/10] (MGM Victor Fleming Prod.) (Čb. /// Produkce: Mervyn LeRoy /// Scénář: Noel Langley, Florence Ryerson, Edgar Allan Woolf podle románu Čaroděj ze země Oz L. Franka Bauma /// Kamera: Harold Rosson /// Hudba a písně: Harold Arlen, E. Y. Harburg, George Bassman, George E. Stoll, Herbert Stothart /// Oscar: Herbert Stothart (hudba), Harold Arlen, E. Y. Harburg (píseň) /// Nominace na Oscara: Mervyn LeRoy (nejlepší film), Harold Rosson (kamera), Cedric Gibbons, William A. Horning (výprava), A. Arnold Gillespie (vizuální efekty), Douglas Shearer (zvukové efekty)) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] ()
Ja viem, že Čarodej zo zeme Oz je jednou z najväčších filmových klasík, ale nemôžem si pomôcť, dekádami jednoducho zostarol. Beriem ho ako povinnú filmovú literatúru, ako klasiku, ktorú musí každý vidieť. Príbeh je fajn, je to klasická rozprávka so sympatickou Judy Garland a samozrejme nezapomenuteľnou ústrednou pesničkou. Moje hodnotenie je ovplyvnené onou kultovou aurou filmu a akýmsi uznalým pritakávaním nad jeho objektívnymi kvalitami, ako zábava z dnešného hľadiska to už proste nie je ono. Dnešné deti by viac ocenili dobové Disneyovky. ()
mám radšej alice in wonderland (v akejkoľvek podobe a verzii); táto verzia Oza je v prvom rade oslava farby a gýču; inak je to moderná kapitalistická rozprávka (zaujímavo ju rozoberá slavoj žižek vo svojom perverzákovom sprievodcovi ideológiou) a navyše muzikál - žáner, ktorý naozaj nevyhľadávam... ale status klasiky sa tomuto filmu odoprieť nedá a preto alibisticky dám kompromisné neutrálne hodnotenie troch hviezdičiek... inak ma ten film otravoval - skutočne hodnotná (pre mňa) bola iba úvodná časť pred presunom do krajiny oz; ()
Když uslyšíte o Čaroději ze země Oz, tak už uvidíte nejdříve přicházet pověst a až za několik hodin se dokulhá film. Ze všech směrů jsem o tomto snímku začal slýchávat, což pro mě byl jasný signál k tomu, abych tento kult uviděl i já. Musím se přiznat, že jsem byl většinu stopáže nadšený. Pokud se někdy rozhodnu vypustit své pulce do rybníku a obohatit tak lidstvo o dalšího mimořádného, úžasného, skvělého, krásného, inteligentního a vtipného člověka, tak to bude právě tento film, který vytvoří dítěti základy jeho myšlenkového systému. V této zdánlivě obyčejné pohádce je totiž téměř vše, co by mohlo být pro dítě takovou nutnou prerekvizitou pro vstup do úspěšného života. Tedy minimálně drtivou většinu stopáže to tam bylo. Neskutečně mě zklamal závěr, ve kterému byla partička přátel podvedena a obdařena bezcennými tretkami. Je klidně možné, že jsem nepochopil, co se básník pokoušel říct. Ano i toto se mi jednou až dvakrát za 10 let stává. Nicméně, přišlo mi to nesmírně laciné, povrchní a ubohé zakončení pohádky, která do té doby měla pořádnou hloubku. I přes tento omyl se ovšem jedná o skutečně mimořádnou pohádku, na které se absolutně nepodepsal pověstný zub času. Ani se mi nechce věřit roku vzniku filmu. Těžce nadčasové dílo, které je mnohými právem vynášeno do nebes. A v pozadí všeho nás doprovází jedna z nejnádhernějších písní. ()
Vidieť Čarodejníka z krajiny Oz je povinnosťou každého fanúšika filmu, ktorý k predmetu svojho záujmu pristupuje zodpovedne. A ja som sa tešil, že televízia ponúkla toto klasické dielo. A ešte viac som sa tešil, keď som videl záverečné titulky. Pretože taká je klasika. Každý ju chce mať absolvovanú, aby pôsobil ako vzdelanec, a málokomu sa do nej chce. Over the Rainbow mám vo svojej Top 4000 už dlho a ani pozretie filmu nič nezmenilo na mojej istote, že je to jediná pretrvávajúca hodnota filmu. Zvyšok zostarol a bolo by špekuláciou, ak by som sa snažil odhadnúť čím a nakoľko oslovil vtedajšiu generáciu divákov. Osobne si myslím, že bublina, ktorá sa okolo filmu vytvorila, je bezobsažná a súčasných divákov už nemá čím osloviť. ()
Klasický pohádkový muzikál, který ovlivnil kinematografii jako málokteré dílo. Bohužel jsem ho poprvé viděl až jako dospělý, takže ho uznávám rozumem, ale mojí srdcovkou se asi nikdy nestane (90%). ()
Keď si odmyslím tie staré kulisové efekty a dunenie drevených dosiek namiesto tichej prašnej cesty, je to ok. Dokonca môžem s čistým svedomím povedať, že som si to užil. Pekné, staré a milé. 70% ()
Byť tak pri tom, keď sa to natáčalo ... to by som ja chcela. Skvelé postavy, pesničky, ale predovšetkým úžasný vizuál. ()
Málokto vie, že práve tento film stvoril megahit Somewhere over the Rainbow v podaní Judy Garland. A stvoril aj ju samú, kto vie, či potom neoľutovala, pretože z tej slávy a multitalentovanosti sa od svojich sedemnástich rokov prepracovala k 5 manželstvám a závislosti na barbiturátoch, čo jej prinieslo krátky a nie vždy šťastný život. Hviezda na chodníku je, slávne meno ostalo, 20 000 ľudí na pohrebe, ale čo z toho? Čarodejníka z krajiny Oz som kedysi čítaval ako dieťa a priznám sa, že film po mojom prvom vzhliadnutí priniesol veľké sklamanie, čo sa týka postáv. Úplne inak som si ich predstavoval a tu vyznievajú až strašidelne. Oni síce veselo tancujú a hopsajú, ale to robí aj kadejaký klaun z hororu, ktorý potom vytiahne mačetu. Presne tak na mňa pôsobia tieto figúrky aj po rokoch. ()
Až na ty příšerný kostýmy. Ten lev je mi prostě odpornej. ()
Čaroděj ze země Oz (1939) VS. Alenka v říši divů (2010): Dva srovnatelné pohádkové motivy, dva způsoby vyprávění a také dvě zcela odlišné doby vzniku filmů. Oba jsou i žánrově téměř synonymní, jen "Čaroděj" je navíc "ještě" muzikál. Oba filmy znamenaly ve své době inovaci, i když každý jinak mocnou. Mohli bychom tu vyjmenovat grafické pojetí obecně, počítačovou grafiku v "Alence" či technicolorové zpracování v "Čarodějovi", tím bychom však začali srovnávat nesrovnatelné. Filmy dnešní doby by tak podobnou optikou zákonitě musely být lepší než filmy předválečné, a filmy, které přijdou za padesát let, přinesou kvantitativně propracovanější zábavou než ty dnešní. Podívejme se však na oba příběhy pohledem filmově naivním, ohodnoťme, jak na nás působí jako celek bez nutnosti či možnosti preparovat jednotlivé složky jejich výroby. Hodnocení pak napovídá, že hudebně, obrazově, trikově a "maskově" vousatější "Čaroděj" neztratil nic ze svého kouzla, a až na výjimky dodnes nezestárl. Burtonova "Alenka" je film, který si už druhý den po zhlédnutí "moc nepamatujete". A jsou to dost možná právě masky hlavních postav, které mě tolik ovlivnily - do detailu vypiplané obličeje lva, plecháče a strašáka (toho zvláště!) proti počítačově baňatým "merunám" či nevkusným kýčovkám v "Alence", které ať se na mě tvůrci nezlobí, vypadají spíš odfláknutě než přelomově. Údajně téměř sto násobně vyšší rozpočet (hádejte pro koho..). ()
Čaroděj ze země Oz je jeden z těch filmů, který především v USA zná snad každý. V Americe jde o podobně slavnou pohádku, která se v naších končinách může rovnat třeba S čerty nejsou žerty nebo Třemi oříšky pro Popelku. A má to několik důvodů: Adaptace knížky L. Franka Bauma z roku 1900 byla v roce 1939 z několika důvodů krokem dopředu v různých oblastech. Byla velkým krokem dopředu v rámci barevného filmu, představila nové speciální efekty a i v rámci žánru muzikál představila několik nových prvků. Režisérem filmu je Victor Fleming, který se ale celého natáčení nezúčastnil, protože musel krátce na to nahradit vyhozeného George Cukora u Jihu proti severu, přesto je Fleming uváděn jako režisér u obou filmů a má tudíž tu čest být u dvou pravděpodobně nejdůležitějších či nejznámějších filmů roku 1939. Už v rámci vizuálu kdy je vše odehrávající se v reálném světě v barvě černobílé a naopak veškeré pasáže v zemi Oz jsou barevné dost možná může divák brát jako fakt, že je náš svět černobílý a pro barvy si musí odskočit do fantazie. Především se ale musí ocenit, že je Čaroděj ze země Oz i přes své staří 81 let nestárnoucí a dokáže dost obstojně fungovat i v 21. století. Má povedený vizuál, chytlavé písně a herce, kteří do svých postav dávají všechno s tehdy mladičkou Judy Garland v čele. Garland tehdy sice bylo už 16 a na mladší Dorotku tak dost možná byla trochu stará, její mladičký vzhled jí ale pomohl a člověk by tak Garland mladou holčičku vlastně věřil. Je sice známo, že Judy Garland kariéra herečky v životě neprospěla a dohnala jí k hodně smutnému a v rámci možností krátkému životu, zde ale člověk viděl Judy Garland, která byla ve své roli roztomilá, krásně zpívala a nic nenapovídalo tomu, že v zákulisí Hollywoodu trpí a přichází o život normální dospívající dívky. Ať už tu ale herci hrají čarodějnice (v roli zlé čarodějnice ze západu se předvedla Margaret Hamilton, v roli hodné čarodějnice ze severu poté Billie Burke) lvy (kostým, který na sobě nosil Bert Lahr možná nepůsobil kdovíjak děsivé, nebyl to ale ani jeho účel a Lahr dostal možnost se v něm předvést co to jde), strašáky (Ray Bolger) nebo plecháče (Jack Haley) dávají do svých přednesů vše Zajímavým prvkem vyprávění je také fakt, že se Dorotka při svém setkání s plecháčem, lvem, strašákem, čarodějnicí i samotným čarodějem ze země Oz vlastně setkává s postavami, které reflektují reálné lidi, které Dorotka potkává ve svém světě. Přelomový byl tento film krom efektů také v maskách, které přehnali veškerou konkurenci své doby. Zároveň se tu tvůrci vyřádili na veškerých kostýmech, veškeré výpravě a po barevné stránce je ten film skutečně vizuální pastvou pro oči. Čaroděj ze země Oz má zároveň některé myšlenky, které divák pochopí až postupným dospíváním a proto je dost možná zajímavé tenhle film vidět minimálně jednou za 5 let a vidět jak u diváka zraje. Může různě reagovat na 5-leté či 10-leté dítě, může jinak reagovat na teenagera a úplně jinak na dospělého člověka, jehož dětská naivita je sice možná pryč, občas se ale dospělí přece jen rádi myšlenkami vracejí do časů kdy vše bylo tak trochu bezstarostné a oni sami utíkali do fantazie. Hodně vzdáleně se možná dá Čaroděj ze země Oz srovnávat třeba s Nekonečným příběhem, románem Michaela Endeho z roku 1979, který se dočkal filmové adaptace v režii Wolfganga Petersona v roce 1984, srovnávat ale Čaroděje ze země Oz a Nekonečný příběh není přece jen úplně ideální, protože ať už pojetím, myšlenkou, přístupem k vyprávění nebo prvky jsou to dvě úplně zcela rozdílné příběhy, rozhodně se ale mezi nimi dají najít jisté společné věci. A také se dá zamyslet nad tím, že něco jako je Čaroděj ze země Oz jsme tu poté už ani vzdáleně neměli, pokud si odpustíte veškeré ty možné vzdálené podobnosti s právě Nekonečným příběhem. Důkazem o jeho důležitosti v rámci filmů může být fakt, že se dodnes objevuje v seznamech nejlepších filmů všech dob a hodně tvůrců z něj čerpalo inspirací. Objevuje se v početném seznamu filmů, které byste měli vidět předtím než zemřete, do svého seznamu ho zařadili časopisy jako Empire nebo Premiere. Režisér Sam Raimi se sám v roce 2013 vydal do země Oz v rámci prequelu a snažil se originálu dodat takovou poctu, že stejně jako v původním snímku dodržel pravidlo, že vše v našem světě nebo se odehrává v barvě černobílé a vše v zemi Oz v barvě barevné. Dále se snažil co nejvěrněji dodržet vizuál a zlá čarodějnice ze západu nebo létající opice si od originálu opravdu nějakým vzhledovým vývojem kdovíjak neprošli. Je sice pravda, že Raimiho pokus o film ze světa země Oz má pochopitelně lepší efekty a na rozdíl od kostýmů už nechal veškeré fantasy postavy vytvořit zcela digitálně, zároveň tím způsobem ale dost výrazně možná nechal zmizet ono kouzlo, které Čaroděj ze země Oz z roku 1939 má a proto se tyhle dva filmy tak trochu těžko porovnávají. Pokud film dokáže i přes 80 let ovlivňovat další a další generace, vypovídá to o něm hodně a vypadá to, že se jen tak statusu kultovní klasiky nezbaví. Tohle je skutečně ten typ filmu, který je každým zhlédnutím lepší a lepší. Jde jen o prostou pohádku nebo má v sobě Čaroděj ze země Oz skutečně něco víc? Těžko říct, protože se lid jak je zvykem neshodne. Každý tak může mít na přelomový film v rámci žánrů fantasy a muzikál jak je zvykem názor sám a já jen můžu doufat, že lidí, kteří v tom uvidí něco víc bude přece jen o trošku víc…. () (méně) (více)