Kamera:
Harold RossonHrají:
Judy Garland, Frank Morgan, Ray Bolger, Bert Lahr, Jack Haley, Billie Burke, Margaret Hamilton, Charley Grapewin, Clara Blandick, Adriana Caselotti (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Sirota Dorotka vyrastá u svojej tety a strýka na ich farme v Kansase, kde žije jednotvárny a obyčajný život, sníva však o úplne inom svete, až ju raz tornádu spolu s jej psíkom Totom odnesie do zázračnej krajiny Oz. Až tam zistí, ako jej rodina chýba a chce sa vrátiť späť k svojmu bežnému životu. Spolu s novými priateľmi sa vydáva do Smaragdového mesta, kde žije mocný čarodejník z krajiny Oz, ktorý by jej mohol pomôcť vrátiť sa domov. (STV)
(více)Recenze (318)
Plechový mužíček, divný panák, jakýsi chlupatý mutant, stará mladá holčička s pejskem jdou za zpěvu a tanců do zámku čaroděje, který je všechno možné, jen ne čaroděj. Nejlepší na tom byl ten pes. Jako dítěti při prvním zhlédnutí mi to připadalo opravdu hodně špatné. Kreslená verze, kterou jsem viděla dřív mi oproti tomu připadala okouzlující. Ve starším věku jsem dokázala ocenit muzikálový rozměr pohádky a jistou líbeznost provedení, ale moje oblíbená pohádka to není a z podstaty své nepohádkovosti ani být nemůže. ()
Asi v roku 1994 bezala technoverzia na MTV od DJ-jky menom Marusha Somewhere Over The Rainbow. Uz vtedy som si tu melodiu oblubil, ale netusil som, ze pochadza z rozpravky Carodej ze zeme Oz a ze to zistim az o niekolko rokov neskor vdaka AUSTRALII (2008) s Nicole Kidman. V kazdom pripade melodia je fakt krasna a Oscara si v roku 1940 urcite zasluzila. Pacil sa mi ciernobiely kontrast s farebnym, ako krasne ukazal rozdiel medzi skutocnym a zazracnym svetom. Pribeh je vesely, specialne efekty su na tu dobu tiez vynikajuce, urcite jedna z najkrajsich rozpravok v 40-tych rokoch, ktora bola nominovana aj na Oscara za najlepsi film roka, ale v silnej konkurencii az z desiatich filmov si sosku vtedy zobral taktiez Flemingov velkofilm JUH PROTI SEVERU (1939)... 23.10.2009 _____ Judy Garland - (Dorotka) +++ Frank Morgan - (Profesor Zázrak / Čarodej / Stražce / Kočí) +++ Ray Bolger - (Hunk / Strašák) +++ Bert Lahr - (Zeke / Zbabělý lev) +++ Jack Haley - (Hickory / Plechový dřevorubec) +++ Billie Burke - (Glinda) +++ Margaret Hamilton - (Slečna Gulchová / Zlá čarodejka) +++ Charles Grapewin - (Strýček Henry) +++ Clara Blandick - (Teta Em) +++ Pat Walsh - (Nikko) +++ Hudba: Herbert Stothart +++ Piesne: Harold Arlen +++ ()
Netuším, kdy přesně se tenhle kousek dostal k nám, ale předpokládám, že jakmile se tak stalo, zdaleka nejen ti nejmenší vší tou barevností a rozjuchaností nespali několik dní. Snad všem dobře známý příběh o začarované zemi, kam odnese tehdy sedmnáctiletou (ve filmu hraje samozřejmě mladší) Judy Garland vichřice, pozná spoustu přátel, zvítězí nad zlou čarodějnicí a hlavně přes noc z ní udělá hollywoodskou hvězdu. Samozřejmě i díky kouzelnému Somewhere Over the Rainbow.. ()
Film, který je tak kýčovitý, tak přeslazený a tak krásný, že ho nelze nemilovat. Judy Garland byla opravdová kráska a Margaret Hamilton pořádná mrcha. Tak, jak to v každé pohádce má být. Chápu, proč se tohle stalo v Americe klasikou… 100 %. ()
V roku 1900 napísal americký spisovateľ Frank Lyman Baum titul "Čarodejník zo zeme Oz" (The Wonderful Wizard of Oz). V Spojených štátoch amerických sa táto rozprávka dodnes teší obrovskej popularite. Ja som však Slovák a prečítal som si ju len nedávno, vo veku štyridsať šesť rokov. Takže zrejme preto vo mne nevzbudilo toto dielo nijak nadšené reakcie. No povedal som si, že si pozriem niektorú jej staršiu filmovú adaptáciu. Siahol som muzikálovej verzii z roku 1939. Avšak ani filmové putovanie Dorotky z Kansasu a jej troch podivných kamarátov po fantasmagorickej krajine Oz ma neohúrilo. V mnohých detailoch sa to aj dosť odkláňalo od literárnej predlohy. Technicky to bolo na svoju dobu kvalitne spracované a i niektoré piesne boli dobré, no ako celok to na mňa pôsobilo rozpačitým dojmom. *** ()
Stále krásná pohádka, která je v restaurované verzi snad ještě krásnější. Uplynulo dost let od toho pošmourného odpoledne, kdy jsem Čaroděje ze země Oz viděl poprvé. Od té doby jsem narážel na samé odkazy (nejvíc se mi samozřejmě líbily ty v podání Stephena Kinga v Temné věži) na něj a vždycky se mi vybavila nádherně milá (jak jinak) magická atmosféra. Dnes jsem si Čaroděje užil v originální verzi s krásným obrazem i zvukem... A jsem prostě zase okouzlený.__P.S. A hrozně moc se těším na Oze od Sama Raimiho. ()
Hodně barev, hodně zpívání, hodně pitvoření. Přemýšlím, proč se právě tento film zařadil do seznamu nejlepších 500 filmů a film, které musíte vidět než zemřete a proč tu má tak vysoké hondnocení. Několik důvodů mě napadá. Ve své době byl Čarodej ze země Oz zřejmě zjevením. Lidé se rádi dívali na skvostný pohádkový svět a nechali se skoro dvě hodiny okouzlovat tím, co doma neměli a nikdy mít nebudou. Ve svém povědomí si uchovali vzpomínku na tento film jako něco vyjímečného. Co mi chybí, je nadčasovost. Dle mého soudu byl zařazen do seznamu jako milá nostalgie. A tady je v červených číslech, protože zvuk jeho jména je silnější než jeho obsah. Kdo si troufne ohodnotit nízko film, který se všeobecně uznávaný jako dobrý? Cílová skupina je natolik převálcovaná Harryho Potterem a Pánem prstenů, že si z této starožitnosti jen sotva sedne na zadek. Spíš rychle přeladí. A tak se spolu s Alenkou v říši divů a Letopisy Narnie zařadí tento film mezi další snové fantazie, které jsou sice pěkné, ale stejně se nakonec člověk probudí. Stejně jako u Avataru - pěkná barevná bublina, ale když praskne, ukáže se, že uvnitř byl jen vzduch. ()
Stejně jako se Cimrman pídil po ztrátě třetí věty, tak i já mám chuť po zhlédnutí Oze zjistit, kam že se poděla scéna s houbičkami, které musela Dorotka někde před svou výpravou za "duhu" pozřít. V tomhle jejím chemicky vysněném světě plném barev se nejspíš lehce zapomíná na ostražitost, protože jak jinak si vysvětlit její touhu spřátelit se s bezmozkem číhajícím na svou oběť v poli, s chlápkem ze železářství mávajícím všude kolem sebe sekerou nebo uprchlým pacientem nějakého místního ústavu, neboť koho jiného by napadlo převlíknout se za mluvícího lva uprostřed lesa. Ale třeba je tenhle film opravdu tak nějak blbě hravý, plný dětské radosti a naivity a tu metaforu tam vidím jen já .. ()
LEGENDA!!! Muzikál, který asi nepotěší každého, protože pokud nemáte rádi infantilní a místy dětské songy, budete při filmu docela trpět. Jenže já mám podle některých lidí úplně zcestný myšlení a fantasii, takže pro mě byl Oz mňamózní podívanou. Ať už se vyskytla na obrazovce hexebába Gulchová s bicyklem a maniakální hudbou v zádech nebo Lev, který nebyl vůbec představitelem Krále džungle, vybavila se mi prostě ta dětská léta. Navíc jsou ve filmu použity triky vskutku převratné. Viz tornádo, které by předčilo i De Bontovo Twister nebo let čarodějnice na koštěti. Tenhle film prostě miluju a milovat budu.... ()
Pěkný, barvitý příběh, který je klasickou pohádkou nejenom pro americké děti. Cesta do země Oz je naplnění dětského snu zmizet, do nějaké jiné kouzelné země podobně jako ve filmech Letopisy Narnie, Alenka v říši divů apod. Proto si myslím, že příběhy tohoto typu dokážou okouzlit i starší diváky. Kulisy země Oz, které údajně zabraly 6 ateliérů, byly vyrobeny velmi velkolepě, takže dostatečně vybarvily svět fantazie. Líbily se mi také postavy doprovázející malou Dorotku, byly originální, což dělá z tohoto filmu a také z knižní předlohy legendu. ()
Jasně, člověk musí vzít v úvahu stáří snímku. Takové dětsky naivní, hlavní hrdinka rozhodně nepůsobí jako malá holka :) a překvapí na svou dobu kvalitní triky. Jeden z filmových restů, tedy hlásím splněno. 60% ()
Písničky s výjimkou ikonické Over the Rainbow nic moc. Zelené kulisy Smaragdového města - meh. Jinak ovšem OK. "You have no power here" ještě před Sarumanem. Boží scéna s tornádem, která je trikově působivá dodnes. Herecky a pohybově nadané obsazení. Boží výprava. No a navrch spoustu povědomých věcí, o jejichž původu člověk před Ozem nevěděl. Stále koukatelné. Dorotka: "Jak můžeš mluvit, když nemáš mozek?" Strašák: "Někteří lidé bez mozku toho namluví spoustu, nemyslíš?" ()
Na začátku jsem vážně žasnul nad nadčasovostí, kterou příběh nabízel, byl sjem okouzlen zemí Oz a celou výpravou a kamerovými triky, ale po půlhodině uječených písniček, přepálených barevných papundeklových kulis a otravné Dorotce jsem si to znechutil tak, se přes dvě hvězdičky nehnu. Beru, na svojí dobu je to opravdu klenot, ale ta američnost mi dělá v puse opravdovou nechuť, brrrr.... ()
Nejsem zrovna pohádkový typ, ale myslím, že Čaroděj ze země Oz si své kultovní postavení určitě zaslouží. Prostě proto, že je to dobrý film, který neztratil nic ze svého kouzla ani po tolika letech. Příchod Dorotky do kouzelného světa působí i v letech digitálních efektů impozantně. Všechny ty stavby a kostýmy zanechávají dojem kvaltině odvedené a precizní práce a spousty efektně utracených dolarů. Kulisy jsou natolik propracované, že nepůsobí nudným dojmem ala česká televizní pohádka a některé loakce, např. pole s vlčím mákem, jsou skutečně nádherné. Písně a taneční choreografie jsou také na té nejvyšší úrovni, hlavně Starašák a Plecháč geniálně rozpohybovaní. Ale asi nejelepší z celého výkonu jsou herecké výkony představitelů Plecháče, Lva a Strašáka. Jejich výstupy jsou, v rámci žánru, hereckými koncerty. Natočit film, který bude diváky a hlavně ty dětské bavit třeba i za 100 let, to je kumšt. A tvůrcům Čaroděje ze země OZ se to povedlo. ()
Pohádka, která si ve své době na sebe jen tak tak vydělala, ale rozhodně se za výsledek nemusí stydět. Sice mu můžu mít za zlé, že díky tomuhle filmu vznikaly další muzikálové filmy, no asi se to lidem líbilo, když to funguje dodnes. Pohádka je sice jednodušší, ale zase bylo příjemné se dívat na propletenost kouzelného a reálného světa. Normálně bych se na to asi nekouknul, ale Pogo mi otevřel vrátka a konečně jsem slyšel, z kterých pasáží z filmu si bral zvuky. :-) ()
Teprve před 2 lety, jsem poprvé viděla a poznala tuhle klasickou americkou pohádku. Neviděla jsem ji ovšem na filmovém plátně nýbrž na divadelních prknech na bývalé ZŠ. Dozvědět se, z čeho čerpaly divadelníci rostla... A tak jsem si až teďˇna ni vzpomněla, a hned sáhla po filmu. Tak začněme- Důvod proč této ''klasice'' dám jen 4* je prostý -příběh mi moc nepřirostl k srdci a přišel mi moc prvoplánový a kýčovitý-což je tak trochu ironie, protože skoro každý o mě ví,že já nějakou byť sebevětší dávku kýče snesu ale tady toho na mě bylo asi hodně. Na druhou stranu muzikály mám velice ráda, takže mě potěšily krásné písně jako např. známé "Over the Rainbow" nebo velmi chytlavé "Off to See the Wizard". Na to že film byl natočen v roce 1939(!!!!) jde o něco neuvěřitelného! Prostě hodnotit Oze s dnešním pohledem na filmy je kravina, protože co se děje na plátně dnes, se nemůže rovnat tomu co tehdy. V té době neměly obdoby filmové efekty, Technicolor prostě to byla REVOLUCE každým coulem, něco podobného jako v dnešní době 3D. ()
Hollywoodská technicolorová pohádka nezklame ani v novém století, přítomnost hned pěti režijních velikánů se zkrátka na celkové vizuální estetice a svěží výpravnosti zapřít nedá. Obraz vypadá opravdu krásně, byť na takhle ostré a křiklavé zabarvení nejsme moc zvyklí, titulní postavičky se vydařily herecky i charakterně (zbabělý lev je skvělý) a primitivní obsah podpořený do zblbnutí se opakující ústřední melodií plní svůj účel coby zprostředkovatel formálně kreativní výpravy a chytré situační komiky také na jedničku. A co se týče toho humoru, chvílemi je to pochopitelně dětinské, ale například závěr u čaroděje mě svými nadčasovými satirickými myšlenkami vyloženě srazil do kolen. 85% ()
"A heart is not judged by how much you love; but by how much you are loved by others." ()
Filmy z nabídky od Regio Jetu Vol. 1: sentimentální muzikálová frustrace k uzoufání.... ()
Čaroděj ze země Oz je jeden z těch filmů, který především v USA zná snad každý. V Americe jde o podobně slavnou pohádku, která se v naších končinách může rovnat třeba S čerty nejsou žerty nebo Třemi oříšky pro Popelku. A má to několik důvodů: Adaptace knížky L. Franka Bauma z roku 1900 byla v roce 1939 z několika důvodů krokem dopředu v různých oblastech. Byla velkým krokem dopředu v rámci barevného filmu, představila nové speciální efekty a i v rámci žánru muzikál představila několik nových prvků. Režisérem filmu je Victor Fleming, který se ale celého natáčení nezúčastnil, protože musel krátce na to nahradit vyhozeného George Cukora u Jihu proti severu, přesto je Fleming uváděn jako režisér u obou filmů a má tudíž tu čest být u dvou pravděpodobně nejdůležitějších či nejznámějších filmů roku 1939. Už v rámci vizuálu kdy je vše odehrávající se v reálném světě v barvě černobílé a naopak veškeré pasáže v zemi Oz jsou barevné dost možná může divák brát jako fakt, že je náš svět černobílý a pro barvy si musí odskočit do fantazie. Především se ale musí ocenit, že je Čaroděj ze země Oz i přes své staří 81 let nestárnoucí a dokáže dost obstojně fungovat i v 21. století. Má povedený vizuál, chytlavé písně a herce, kteří do svých postav dávají všechno s tehdy mladičkou Judy Garland v čele. Garland tehdy sice bylo už 16 a na mladší Dorotku tak dost možná byla trochu stará, její mladičký vzhled jí ale pomohl a člověk by tak Garland mladou holčičku vlastně věřil. Je sice známo, že Judy Garland kariéra herečky v životě neprospěla a dohnala jí k hodně smutnému a v rámci možností krátkému životu, zde ale člověk viděl Judy Garland, která byla ve své roli roztomilá, krásně zpívala a nic nenapovídalo tomu, že v zákulisí Hollywoodu trpí a přichází o život normální dospívající dívky. Ať už tu ale herci hrají čarodějnice (v roli zlé čarodějnice ze západu se předvedla Margaret Hamilton, v roli hodné čarodějnice ze severu poté Billie Burke) lvy (kostým, který na sobě nosil Bert Lahr možná nepůsobil kdovíjak děsivé, nebyl to ale ani jeho účel a Lahr dostal možnost se v něm předvést co to jde), strašáky (Ray Bolger) nebo plecháče (Jack Haley) dávají do svých přednesů vše Zajímavým prvkem vyprávění je také fakt, že se Dorotka při svém setkání s plecháčem, lvem, strašákem, čarodějnicí i samotným čarodějem ze země Oz vlastně setkává s postavami, které reflektují reálné lidi, které Dorotka potkává ve svém světě. Přelomový byl tento film krom efektů také v maskách, které přehnali veškerou konkurenci své doby. Zároveň se tu tvůrci vyřádili na veškerých kostýmech, veškeré výpravě a po barevné stránce je ten film skutečně vizuální pastvou pro oči. Čaroděj ze země Oz má zároveň některé myšlenky, které divák pochopí až postupným dospíváním a proto je dost možná zajímavé tenhle film vidět minimálně jednou za 5 let a vidět jak u diváka zraje. Může různě reagovat na 5-leté či 10-leté dítě, může jinak reagovat na teenagera a úplně jinak na dospělého člověka, jehož dětská naivita je sice možná pryč, občas se ale dospělí přece jen rádi myšlenkami vracejí do časů kdy vše bylo tak trochu bezstarostné a oni sami utíkali do fantazie. Hodně vzdáleně se možná dá Čaroděj ze země Oz srovnávat třeba s Nekonečným příběhem, románem Michaela Endeho z roku 1979, který se dočkal filmové adaptace v režii Wolfganga Petersona v roce 1984, srovnávat ale Čaroděje ze země Oz a Nekonečný příběh není přece jen úplně ideální, protože ať už pojetím, myšlenkou, přístupem k vyprávění nebo prvky jsou to dvě úplně zcela rozdílné příběhy, rozhodně se ale mezi nimi dají najít jisté společné věci. A také se dá zamyslet nad tím, že něco jako je Čaroděj ze země Oz jsme tu poté už ani vzdáleně neměli, pokud si odpustíte veškeré ty možné vzdálené podobnosti s právě Nekonečným příběhem. Důkazem o jeho důležitosti v rámci filmů může být fakt, že se dodnes objevuje v seznamech nejlepších filmů všech dob a hodně tvůrců z něj čerpalo inspirací. Objevuje se v početném seznamu filmů, které byste měli vidět předtím než zemřete, do svého seznamu ho zařadili časopisy jako Empire nebo Premiere. Režisér Sam Raimi se sám v roce 2013 vydal do země Oz v rámci prequelu a snažil se originálu dodat takovou poctu, že stejně jako v původním snímku dodržel pravidlo, že vše v našem světě nebo se odehrává v barvě černobílé a vše v zemi Oz v barvě barevné. Dále se snažil co nejvěrněji dodržet vizuál a zlá čarodějnice ze západu nebo létající opice si od originálu opravdu nějakým vzhledovým vývojem kdovíjak neprošli. Je sice pravda, že Raimiho pokus o film ze světa země Oz má pochopitelně lepší efekty a na rozdíl od kostýmů už nechal veškeré fantasy postavy vytvořit zcela digitálně, zároveň tím způsobem ale dost výrazně možná nechal zmizet ono kouzlo, které Čaroděj ze země Oz z roku 1939 má a proto se tyhle dva filmy tak trochu těžko porovnávají. Pokud film dokáže i přes 80 let ovlivňovat další a další generace, vypovídá to o něm hodně a vypadá to, že se jen tak statusu kultovní klasiky nezbaví. Tohle je skutečně ten typ filmu, který je každým zhlédnutím lepší a lepší. Jde jen o prostou pohádku nebo má v sobě Čaroděj ze země Oz skutečně něco víc? Těžko říct, protože se lid jak je zvykem neshodne. Každý tak může mít na přelomový film v rámci žánrů fantasy a muzikál jak je zvykem názor sám a já jen můžu doufat, že lidí, kteří v tom uvidí něco víc bude přece jen o trošku víc…. () (méně) (více)
Reklama