Režie:
Jiří Sequens st.Scénář:
Jiří HubačKamera:
Miloslav HarvanHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Rudolf Jelínek, Marie Drahokoupilová, Hana Maciuchová, Josef Vinklář, Miloš Willig, Petr Oliva, Josef Langmiler, Libuše Švormová, Antonie Hegerlíková (více)Obsahy(1)
Malíř, který svým uměním a názory se značně rozchází s konvenční společností malého amerického města, je podezříván, že zavraždil svou manželku. Když jsou proti němu v období místních voleb rozpoutány vášně, zachraňuje si život útěkem do jeskyně v blízkém lese a odtud s pomocí dětí, jejichž důvěru si získal, organizuje formou dětské hry úspěšné pátrání po skutečném vrahovi. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (35)
Krásnà čistá konverzačka je ozvláštněna přítomností dětské party. Poněkud úsměvně působí namaskování jednoho z chlapců na mouřenína, což mělo znamenat, že hoch je černoch. Ale tak jako si dvorní dàmy lepily pihu krásy, tak si tato inscenace nabarvila jinocha. Jinak jí totiž nelze nic vytknout. Spíše se v dobrém pozastavit nad tím, jak to tady Jelínkovi slušelo. /// Výzva 2019 od Willy Kufalta ()
Velice nedoceněný a přehlížený snímek mistra čs. kriminálních filmů, Jiřího Sequense. Scenárista Jiří Hubač měl již na kontě mimo jiné několik zfilmovaných scénářů (Raport, Pasiáns, Podezření), kde se zaměřil na psychologii mezilidských vztahů v hraničních situacích. V zajímavém autorském spojení vznikl tak trochu malý experiment v podobě návratu k velice stylovému a zvláštnímu žánru "film-noir", inspirovaného americkou kinematografiou 40.-50. let. Víc než standartní detektivku (nakonec ani není tak důležité, kdo byl vlastně pravým vrahem) nám nabídne prostřednictvím atraktivního thrilleru kritiku společnosti s ukázkou lidské manipulace. Asi první půlhodina se nese pouze ve znamení konverzačky v jedné místnosti, připomínající divadelnou inscenaci, takže náhlý přesun do napínavého thrilleru s ponurou atmosférou, ve kterém jde o život, je velikým překvapením. Uvnitř temné jeskyně se rozjíždí veliká hra o záchranu života obviňovaného, předem odsouzeného štvance, kterému zůstalo už jen pár přátel mezi těmi nejmenšími. Rudolf Jelínek v hlavní roli si (excelentně) takřka celým film krade pro sebe, postava pronásledovaného malíře Johna Hamiltona je obdobná místy jeho slavným akčním a dobrodružným hrdinům českých končin (major Hradec), ale nabídla i široký prostor pro herectví s dramatickým až psychologickým rozměrem. Josef Vinklář ztvárňoval pod vedením Seqeunse několik let sympatického a leckdy vtipného inspektora Boušeho v Hříšních lidech, zde vystupuje naopak jako drsný americký šerif. Krásná Marie Drahokoupilová je svým vzhledem i někdy lehce hysterickým projevem tou správnou "femme fatale", mezi ostatními zaujme nejen mladá Hanka Maciuchová, ale i výborně zrežírovaní dětští herci s naprosto civilním projevem. Naprostá spokojenost a těšení na reprizy! 95% . . . ,,Máte o tomhle světě poněkud divné představy, nemyslíte?!" - ,,To bude asi tím, že si po večerech čtu v té vaší ústavě." ()
Soudce Lynč v hlavní roli. Slušný psychothriller, jehož největší slabinou je klasická dramaturgie československé televize. Místy teatrální herecké výkony, smrt lady Hamilton jsem si přál, co se objevila na obrazovce,, tiché a protrahované záběry, kde na sebe zúčastnění zírají, jež mají asi vytvářet napětí a samostatnou kapitolou byla holčička Angela, jejíž "herectví" mi silně připomnělo "děti Novy", a to jsem žil v přesvědčení, že taková dřívka se v televizích dříve nevyskytovala. Na druhou stranu Rudolf Jelínek tu jako tak trochu jiný člověk, možná i komunista, inu k režimu bylo třeba se v "americké detektivce" přilísnout, exceloval a celou dobu jsem mu fandil a vraha jsem si tipl špatně. Scény se spravedlivými občany v ráži, tedy výše zmíněný pan soudce, pak působivé a povedené. Slabší, ale čtyřka. ()
Křeč, křeč, samá křeč. 1) Neuvěřitelně exaltované herecké výkony 32leté Marie Drahokoupilové (Linda) i 38letého Rudolfa Jelínka (malíř John Hamilton) i celé režijní pojetí posouvají inscenaci někam do končin podivínských groteskních počinů. Jinými slovy, je to strašné, ale kdo má rád televizní bizár, může být spokojen._____ 2) Příběh obsahuje několik, věru, příšerných postav. Neurotická hysterka, nesnesitelná zákeřná lhářka, očividná alkoholička, manželka malíře Hamiltona Linda je na prvním místě. Ovšem její muž, nekňuba (zvláště zpočátku) John si snad jiné zacházení ani nezaslouží. Dalším příkladem je holčička Angela, samozvaná šéfová dětské party. Tu bych zaškrtil... i když spíš si takovou reakci zaslouží její rodiče. Buranští lynčeři jen dokreslují obecně nechutné příklady hnusného lidského chování._____ 3) Docela zajímavý děj (v první polovině) nakonec klopýtavě dorazí k pointě, který nevyplývá z předchozích událostí, ale spíš je názornou ilustrací principu deus ex machina. Na detektivku dost neuspokojivé vyznění._____ 4) Úsměvně (i když je to úsměv smutný) působí napodobování amerických reálií. Bytové zařízení nese nezaměnitelné znaky fundusu socialistické televize - normalizované dveře sídlištních bytovek, zámky, lampy, telefonní přístroj a spousty dalších._____ Rovněž vidíme neznalost tvůrců pokud jde o zvyky Američanů. Pivo by nejspíš pili přímo z plechovky a nenalévali ho do skleničky. Šunka na talíři by spíš byla uvnitř sandviče. Jen stěží by ji Amík pěkně způsobně jedl vidličkou a nožem, spíš by použil čistě jen vidličku. Šerif by byl v uniformě a ne v kostkované košili a další a další příklady._____ 5) Pár reakcí na kolegy komentátory._____ Prohnilá americká společnost? Spíš je to maloměsto s maloměšťáky se spoustou předsudků._____ Malíř, který si rád hraje s dětmi, mi jako pedofil nepřipadal. Nikdo jiný si s ním hrát nechtěl._____ 6) Výstižný koment: MartinX.**, foogyy7 (odpad)._____ 7) Televizní bizár tohoto ražení už dnes není příliš k vidění. Vlastně mě docela pobavil a proto přidávám jednu celou hvězdičku jako mimořádnou prémii. ()
Ona to tak moc není zrovna detektivka, ačkoliv i na tento motiv dojde, ale spíše kritika společenských poměrů. To, co dnes vnímáme jako běžnou věc, ještě nedávno nejenom v USA pokládali za věc hodnou vyřízení si to po svém a vlastníma rukama či brokovnicemi. Popravdě mi ten vztah hlavního hrdiny s dětmi přišel zde, tak jak je podán, přece jen poněkud pedofilní, takže být policajtem, mám ho v hledáčku určitě také a dvojnásobně. Ale jinak je to celé vystřižené krásně, dobře zahrané (ačkoliv Marie Drahokoupilová zde má spíše zápornou roli a panu Vinkláři jsem jeho šerifa moc nevěřil), opravdu povedená hudba i lokace (přestože samotný vnitřek jeskyně je ateliér), a dojde i na Jupitera Jonese ze Tří pátračů a jeho pátrací dětskou skupinu. ;-) Jo a mimochodem, obrazy, jaké hlavní postava maluje a kritikům se nelíbí, hodně připomínají Paula Kleeho, který se těmito obrazy naopak proslavil. ()
Galerie (3)
Zajímavosti (1)
- John Hamilton (Rudolf Jelínek) je v předloze románu „A Man in the Net“ z roku 1956 označován jako komunista. Scenárista Hubač tady narazil při schvalování, protože být označen komunistou je v USA bráno jako cejch. Argumentoval však, že Hamilton je nakonec jediný, kdo má v příběhu čisté ruce, což schvalovatelé uznali, takže nakonec v inscenaci zůstala jeho politická orientace. (sator)
Reklama