Režie:
Steve McQueenScénář:
John RidleyKamera:
Sean BobbittHudba:
Hans ZimmerHrají:
Chiwetel Ejiofor, Michael Fassbender, Lupita Nyong'o, Benedict Cumberbatch, Sarah Paulson, Paul Dano, Brad Pitt, Paul Giamatti, Michael Kenneth Williams (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Solomon Northup měl milující rodinu, dobrou práci, talent, majetek, svobodu i právo na život. Žil idylický středostavovský život jako většina z nás. V jeden jediný nečekaný moment ale o to všechno přišel. Skončil jako otrok spoutaný v řetězech a jeho jediným osudem se stala dřina na plantáži „pod bičem otrokáře". Většinou doslova. Přesně to se v roce 1841 přihodilo Američanu Solomonu Northupovi (Chiwetel Ejiofor), který svůj skutečný příběh zachytil v autobiografické knize 12 Years a Slave. Solomon měl smůlu, že byl... černoch. Dva únosci ho pod příslibem houslového melouchu vylákali do Washingtonu, kde Solomon po první noci skončil spoutaný v řetězech. V následujících dnech byl prodán do otroctví na americkém Jihu. Ocitl se ve zlém snu, který potrvá dalších dvanáct let. Za těch dvanáct let potká Solomona snad všechno, co černého otroka potkat mohlo. „Hodný" otrokář. Krutý otrokář. Dřina na bavlníkových plantážích. Pokus o lynčování. Bičování. Psychický teror. Neúspěšné pokusy o útěk. Víru ve svobodu a pomoc. (Bontonfilm)
(více)Recenze (1 109)
Doslova a do písmene zfilmovaná písnička, kdy "Černý muž pod bičem otrokáře žil". Netřeba komentovat děj, jelikož každého asi napadne, že příliš nápaditý a originální nebude. Už na začátku, kdy jsem viděl tlupu afroamerických občanů narvaných do slušivých kostýmků, mne popadal amok a hrůza z očekávání naprosté sračky. Zkontroloval jsem jméno režiséra, které na první pohled hlásalo již 35 let mrtvou celebritu, tedy jsem promnul oči a dohledal si příslušný xicht ve vyhledávači a co mi nevyběhlo! Zhmotnění Rodneyho Kinga, který si splnil svůj sen a natočil film o tom, jak černí trpěli za oněch časů. Tedy z hlavního hrdiny jsem měl dojem, že je to bezpáteřní sliz a další postavy si již ani nevybavuji. Brad Pitt mi tam zas přistál jak pěst na oko a propukl jsem v smích! Vskutku nehorázná slátanina, která sice naturalisticky líčí pohnutí doby, ale to je asi tak vše. Táhlo se to jak smrad a smůla, která vám ulpěla na kraťasech, když jste si sedli na pokácený strom v lese. Určitý obrázek o poměrech si však uděláte, takže jako dokumentární sondu do mentality veselých rasistických radovánek 19. století vřele doporučuji. Zábava však nevalná, tedy bych od návratů k tomuto dílu raději upustil. 55% ()
Začátek trochu pomalejší a tak nějak chytáte děj, co že se to vlastně děje, ale časem vám to dojde...dojde vám, že je to fakt, že to není sen! Samozřejmě si hlavního hrdinu oblíbíte a navštívíte spoustu farmářských osad a plantáží, až nakonec...prostě taková hezká pohádka o utlačování černých s dobrým koncem. 75% ()
John Ridley se ve jménu politické korektnosti stal dalším ze zástupu naprosto nezasloužených držitelů Oscara. Je to totiž právě scénář, co ostatním výsledek kazí. Herci jsou perfektní, režisér také zvolil správný přístup, ale teď se prostě točí pouze filmy podle skutečných událostí a život, zdá se, nepíše tolik silných kusů. Nebo si jsem jen zatraceně jistý, že moji předkové nebyli otrokáři, tak mě to tolik nebere? ()
Tak na tento film som sa obzvlášť tešil. A prišlo sklamanie. Priemerný a nudný film. Utrpenie černochov by malo vzbudiť súcit, ľútosť, no nič sa nejako nedostavilo. Okrajová a nepodstatná rola Brada Pitta je nepochopiteľná. Aspoň záver nebol až tak zlý. Oscar pre Lupitu v konkurencii Jennifer Lawrence je ďalším nezmyslom. ()
Northup to všetko zažil a napísal knihu, Ridley napísal scénar, McQueen ho zobral a natočil film. Film, kde nič nové a prekvapivé neuvidíme, ale stále je to fajn film a slušný príbeh. Herecky slušné, Fassbender dokonalý a Dano za ním nezaostával - tá jeho pesnička ... a vôbec, keď boli tí dvaja v akcii, tak som si to užívala. Cez to všetko som čakala, že sa ma to dotkne viac, ale takto musím konštatovať, že utrpenie Tarantinovho Djanga ma dostalo do kolien viac. 3,5* ()
To je ten typ filmu, kde bloumáte v mučení (fyzickém/psychickém) určité části lidí (čti černí) jinou despotickou částí lidí (rozuměj bílí). Tolik k epické stránce. Způsob podání je věrohodný, realisticky dobový, akce, tedy mučení, je různorodá a tím drží divákovu pozornost. Brad Pitt strávil před kamerou asi 187 vteřin celkem, což mě mrzí, protože jsem to shlédl kvůli němu. ()
Na tak velký osudový příběh mi to přišlo příliš zkratkovité. McQueen chce drásat emoce skrze autentické násilí (bičování), což celkem funguje, avšak spousta scén je zbytečně natahovaných. Místy má divák pocit, že průměrná délka záběru je snad půl minuty. Velké osvěžení přichází ve chvíli, kdy na scénu vstoupí Brad Pitt. Rázem se naskýtá štědrá porce parádních mono/dialogů a životní moudrosti. Démonický Fassbender je samozřejmě rovněž klasa. Celkově vzato to mohlo být daleko úděrnější a s intezivnějším poselstvím ála "fuck off rasism". ()
Picture,directing,screenplay,actor in a L.R.(Chiwetel Ejiofor),Or.Score,tak takto by som udeloval,takto by mali vyzerať tohtoročné udelovanie zlatých plešivcov...? Chiwetela poznám,ale čo sa v ňom skrýva,to som nevedel,jeho Solomon Northup,afroameričan,ktorý si skrátka„prechádza peklom”,keď naivne očakáva kariérny vzostup,tak ho predajú do otroctva... Brutálny počin,ktorý ma zarazil„ako keď zabijem kliniec do dreva” od začiatku do konca,to sa mi dlho nestalo. Steve je angličan,jeho cítenie v príbehu je priamo hmatateľné,vízia sa správa tak,ako sa to stávalo... Jeho dvorný herec Michael Fassbender v úlohe,kde morálka miesto nemá,z jeho otrokára s prvým zoznámením neveští absolútne nič pozitívneho,agresia v ňom sa čoraz viac stupňuje. Násilie sprevádza počin po celý čas,a tak slabší jedinci môžu mať traumu,tak odporúčam na každého vlastné zváženie,či pristúpi na príbeh, v ktorom je utrpenie,ale aj nádej... Čisté filmové umenie.Strih sa s nikým nemazlí,je úderný,nebráni ukázať všetko,Seanova kamera je výborná,zaujala ma. Hans je určite najlepší z mála composerov,kde hudba podtrhuje dianie,a tu dotvára kompletný pocit,ktorý nie je príjemný. Brad Pitt je len na konci,ale na pár scén,nemá problém ukázať,aký je charakterný herec.Výborné obsadenie. Surová réžia sprostredkuje„návštevu”,kde by som byť nechcel.Úprimne,zahrať,zrežírovať,preniesť slová,vety scénaristu chcelo veľkú odvahu. Pri záverečných titulkov som mal zvláštny pocit,čo som videl.Ale vidieť to nie je jednoduché. ()
Přesně podle očekávání, natahovaná, velkohubá a silnogestá nuda, hodná akorát tak na dvacet sedm oscarových nominací. Nejmíň. Ten pán měl peška, ale natočit o tom film bych asi nemusel. Kdo viděl Kořeny, už nemůže být překvapen, kdo viděl The Help, musí v porovnání propracovanosti mezirasových vztahů ohrnout nos. ()
Jo, tohle je dost důležitej dílek do emancipační mozaiky vedoucí aktuálně až třebas k Atlantě, či Black Pantherovi. Případně stejně tak důležitej a velkej kus obecně, do puzzlů amerických dějin. Tahle role by se měla podtrhnout a ne přehlížet, nicméně 134 minut posledního McQueena je tentokrát trošku přestřelenej flák, který táhne několik miniscén a jako celek drží pohromadě jen tak tak. V jednotlivostech a v přehlídce postav exceluje, ale komplexně to uchopit neumím. ()
Na můj vkus táhlá nuda. Django lepší. ()
Steve McQueen možná až příliš rychle utekl k Hollywoodu a jeho konvencím (hlavně po Studu), ale i tak si stále zachovává svůj osobitý rukopis, jenž je znatelný hlavně v dlouhých záběrech, které nechávají vyniknout postavy v (ne)přirozených situacích, a nadmíře používání detailů k znázornění i těch nejjemnějších hereckých nuancí. 12 let v řetězech sice uteče až příliš rychle (jak pro diváka, tak pro postavy), ale i tak je působivým portrétem otrokářské Ameriky, která na rozdíl od popkulturního Djanga a politického Lincolna ukazuje znázorněná témata ve vší vážnosti a bez příkras. Mlčenlivý a vnitřně se vzpírající se pohled pasivního Chiwetela Ejiofora, který kvůli přežití přijme falešnou identitu, je nakonec mnohem výmluvnější a drastičtější než hektolitry krve nebo politické tlachání - hlavně kvůli tomu, že postavám se na konci nedostane žádného zadostiučinění, protože je zde s celým tématem otroctví zacházeno jen s jako historickým fenoménem vyplývajícím ze stavu společnosti, z něhož se nelze vymanit. McQueenův film někdy možná vyloženě sklouzává k akademické strojenosti, ale některé jeho scény jsou tak mistrovsky zaranžovanými a silnými momenty (na čemž má samozřejmě velký podíl i Hans Zimmer), že dokáží rezonovat i dny po zhlédnutí. ()
Steve McQueen poprvé komerčnější a hned je z toho hlavní kandidát na Oskary. "12 let v řetězech" vypráví skutečný příběh svobodného černocha, který se shodou nepříjemných okolností dostane do zajetí a stane se z něj na 12 let otrok. Příběh není nikterak složitý a diváka nečekají žádné překvapivé zvraty a film se odehrává v pomalém tempu, kdy hlavní hrdina vystřídá několik majitelů od těch sympatických a hodných až po ty kruté. Vše je založeno a stojí a padá hlavně na hercích, kteří jsou výborní a celý film je hvězdně obsazený, ačkoliv se řada herců objeví jen na pár minut (Brad Pitt je zde minimálně, ale přesto se jedná o jednu z nejzásadnějších postav) a samozřejmě i na McQueenově režii, která opět využívá dlouhé záběry, které dávají jednotlivých scénám větší hloubku (i díky tomu patří scéna bičování k jedné z nejlepších z celého filmu). Hlavními neduhy, tak zůstává scénář, který postavy nikam neposouvá, ani je nevyvíjí a přemýšlivý divák objeví řadu nedostatků a logických děr a bohužel zklamala i hudba Hanse Zimmera, která je minimalistická, ale bohužel jen kopíruje úryvky z "Tenké červené linie". Přesto je "12 let v řetězech" silný a poutavý film, který nestrhne, ale rozhodně neurazí a dané téma je v něm zpracované nejlépe, jak jsem kdy viděl. ()
Nevím, nevím... Je mi jasné, že téma je samoosobě smutné, ale film mi připadá utrápený. Pro mě zklamání. ()
Před několika lety předtočil oscarový večer zajímavou anketu, z níž vyplynulo, že Afroameričané na černošské filmy nechodí: tak jako tuzemské vysílání pro menšiny plní spíše úlohu ze zákona, neboť lidé, jimž je určeno, sledují spíše většinové seriály. Nicméně, když dojde na Oscary, všechno je jinak a málokdo si troufne zmínit pozitivní diskriminaci ()
Téma filmu mě osobně nic moc neříká a tak jsem na něj šel víceméně z donucení. Utěšoval jsem se jedině faktem, že když je nominován na oskara, tak to aspoň bude kvalitní kulturní zážitek. Ale bohužel nejsem zastánce dlooooouhých dramatických záběrů do krajiny případně detailů na hrdinův obličej a místo rozjímání o tom, co tím řežisér myslel, jsem raději sbíral spadaný popcorn. ()
Vše, co jsem se potřebovala o otrokářství dozvědět, si pamatuji z dějepisu, něco vím od Kunty Kinteho a zbytek od Scarlett O´Harové, tohle nucené plantážové dobrodružství pro mě vyznělo jen jako nabídka horkého zboží na pultech hollywoodského hokynářství, aby se na něj neprášilo na skladě zapomenutí, se zaručenou reklamou na lidské utrpení, ke kterému nelze mít z humánního hlediska námitek, a kdyby přece, umlčíme je dobře mířenými ranami bičem, a to by bylo, abychom neťali do živého! Jenže já mám vysoký práh bolesti, a jestli jsem snad na okamžik něco cítila, zítra už o tom nebudu vědět. ()
Tvrdý kousek jako bič!!! Snímek, který nám ukáže, že černoši to tehdy neměli vůbec lehké (Někteří nemají ani teď) a otročili u zbohatlíků, kteří je vlastnili. Depresivní film, který má některé scény až tak detailně zpracované, až mi bylo zle. Výborné herecké výkony, především Fassbendera, který svou roli ztvárnil tím nejdokonalejším způsobem. Ostatně, všichni hráli výborně a film jsem si neskutečně užil. Je to hezký nadprůměr, který sice ke konci hraje možná až moc na city, ale celý film jen koukáte s otevřenou pusou a divíte se, čeho jsou lidé schopní, když mají moc. ()
A tak vznikl kapitalismus... 80% ()
Po prečítaní pár komentárov k tomuto filmu musím dať za pravdu tým, ktorý tvrdia že tento film bol nudný avšak hneď aj dodávam, že v vzhľadom k predchádzajúcej tvorbe Steva McQueena bol „nudný“ oveľa menej ako tie predchádzajúce...ale k tomuto sa ešte v závere vrátim. Typický rukopis tohto môjho obľúbeného režiséra sa podpísal aj na tejto snímke avšak v oveľa jemnejšej podobe, ako sme u neho zvyknutý. Dej príbehu sa odohráva počas dlhých dvanástich rokov života Solomona Northupa černocha, ktorý sa dostal do rúk obchodníkov s otrokmi ako slobodný človek a skončil na 12 rokov ako otrok. Ako je možné prežiť takéto poníženie a utrpenie. Solomon v podaní Chiwetela Ejiofora od začiatku majstrovsky predvádza svoju silnú vôľu prežiť zapretím seba samého a prijatím identity otroka Platta. Tento boj mu spôsobuje mnohé vnútorné traumy avšak mu zároveň umožňuje prežiť toto obdobie v milosti svojich pánov až sa postupne prepracuje k príležitosti, ktorá mu prinesie po mnohých rokoch oslobodenie spod otroctva. Tento jeho vnútorný príbeh a príbeh jeho spolutrpiacich otrokov je znázornený veľmi krásne. Najviac ma však potešila postava otrokára bravúrne stvárnená Michaelom Fassbenrom, ktorý zase raz predviedol, že je to Pán herec! Dôvodov prečo však nemôžem udeliť tomuto filmu 5 hviezdičiek je hneď niekoľko: Film zachytáva dlhých 12 rokov avšak toto časové rozpätie nie je vo filme nijakým spôsobom podchytené a aj pri najväčšej snahe som dokázala napočítať podľa častosti zberu bavlny a iných znakov maximálne šesť rokov. Film je tiež popretkávaný rôznymi menšími či väčšími postavami , ktoré uväznenému Solomonovi počas jeho otroctva výraznejším spôsobom vstúpili do jeho života a ktoré sú obsadené známymi hercami zrejme za účelom prilákania čo najväčšieho počtu divákov, tieto postavy sú však málo výrazné. Tieto nedostatky by som ešte ochotná filmu odpustiť filmu a až tak mi neprekážali. Najviac ma sklamal už práve v úvode spomínaný nedostatok „nudy“ a chladnej analýzy typický pre režisérove prvé dva celovečerné filmy Hunger a Shame, ktoré mi po dopozeraní spôsobili priam fyzickú či psychickú nevoľnosť a zábery z nich ma prenasledovali nasledujúcich pár dní...proste mi to tam chýba. ()
Reklama