Režie:
Robert HosseinKamera:
Edmond RichardHrají:
Lino Ventura, Jean Carmet, Michel Bouquet, Evelyne Bouix, Roger Hanin, Paul Préboist, Robin Renucci, Louis Seigner, Denis Lavant, Héléna Manson, Paul Pavel (více)Obsahy(2)
Mnozí diváci se shodnou na tom, že mezi nejlepší představitele Jeana Valjeana patří Lino Ventura. Tohoto herce si vybral režisér Robert Hossein do své adaptace v roce 1982, kterou natočil jako film, jenž se v úpravě pro televizi vysílal jakou dvou či čtyřdílná série. Tedy stodvacet let po prvním vydání Bídníků (1862), které Victor Hugo dokončil v exilu po mnohaleté přípravě a předobrazech ve svých románech Poslední den odsouzencův a Claude Ubožák.
Hrdinou Bídníků je Jean Valjean, který byl poslán na galeje pro krádež chleba. Jeho trest, jenž byl navyšován marnými pokusy o útěk, vypršel po devatenácti letech. Snad by mu zbývala jen cesta zločinu, kdyby mu biskup Myriel neukázal správnou cestu. Z Jeana Valjeana se po letech tvrdé práce stává starosta a bohatý muž, který nikdy nezapomněl na svou minulost ani na toho, kdo jeho srdce otevřel lidství a soucitu s ubohými a bídnými.
(oficiální text distributora)
Recenze (88)
Premrštené čsfdácke hodnotenie (porovnajte si to s Imdb, ktoré vernejšie odráža skutočnú kvalitu filmu). Videl som niekoľko spracovaní druhého najznámejšieho Hugovho románu, či francúzske alebo britské a toto mi neprišlo najlepšie. Nieže by bolo zlé, ale občas také svojské - skratkovitý úvod, ktorý je z celého filmu pre mňa asi najzaujímavejší, naopak zbytočne príliš veľa priestoru dostáva revolučná rebélia a potom je tu aj trochu podivný záver bez slov. Lino Ventura je fajn, vyobrazenie mestských nepokojov s barikádami je fajn, ponuré a zbedačené historické mestské zasadenie tiež, ale to myslím zvládajú všetky spracovania. Občas sa mi zdalo, že tvorcovia akoby sa predháňali v tom, ktorá postava bude tá najšpinavejšia, tá s najroztrhanejšími a najderavejšími šatami, tá najbiednejšia, tá najzúboženejšia. Menej je častokrát viac. Aj preto za tri, aj keď veľmi silné. ()
Povětšinou výborná výprava (bohužel naivně televizní líčení a svícení), ale pouze střihově pospojované scény šustí papírem, zoufale schematické provedení témat (Valjeanovo obrácení, ukradené stříbro, Cosette) navíc přes výkony filmových herců hlavních rolí sráží i stylově bídnický dabing v rež.E.Klosse ČT2012. Hlavní protihráči ani ♫ tv hudba nepůsobí příliš osudově. Verze s Gabinem i Neesonem jsou i přes dobré herecké výkony Ventury a Carmeta celkově výš. 2-3* ()
Smekám před Robertem Hosseinem, který se s nesnadnou knihou a rozsáhlým příběhem vyrovnal se ctí, aniž by si zadal se žánrovými klišé a přemírou patosu. Smekám před výkonem Lina Ventury, před jeho zcela přirozeným hereckým projevem a před maskéry, kteří dokázali v jednotlivých úsecích příběhu vepsat do jeho tváře a zevnějšku plynoucí čas. Smekám před Jeanem Valjeanem, který se dokázal tolikrát odrazit ode dna. A smekám před každým, kdo kdy dal po tlamě postavám Michela Boqueta, který za svou kariéru snad neměl nic jiného na práci, než zatápět napraveným zločincům. ()
Nevím, v čem je tohle jiné, než Bídníci 1982, ale pravděpodobně je to jen jinak rozdělené (místo dvou 1,5 hodinovek jsou čtyři 45ti minutovky), takže jen zkopíruji komentář, který jsem už psal v druhém profilu Hosseinovy verze s vynikajícím Linem Venturou v hlavní roli. Mistrovské, depresivní, takhle to na mě působí. Je to dokonalé naprosto ve všem. Lino Ventura je naprosto fantastický, opravdu mistrovský výkon, Jean Valjean je jistě vděčná role. Michel Bouquet (Javert) je správně démonický a sympatický a Jean Carmet...je prostě Jean Carmet. Fantastickou práci odvedla i hudba (hlavně ta) a kamera, působí to na správných místech a úžasnou atmosféru filmu ještě umocňují. Přiznávám, že knihu jsem nečetl, ale tenhle film mi to bohatě vynahradil, Peyrac je překvapivě zručný režisér, což dokázal hlavně téměř bezeslovný epilog, který byl jednou z nejlepších částí filmu. První díl je jako téměř vždy u půlených filmů lepší, druhá trochu ztrácí tempo, ale to nijak nevadí. Dokonalý film, miluju tyhle historická dramata a tohle zpracování Bídníků je naprosto bezchybné. Skvělé převedení na plátno, mistrovská hudba, režie, kamera a geniální herci, naprosto všichni. No jo, je vidět že to pochází ze zlaté francouzské éry, tenkrát se prostě umělo. Atmosféra vás omámí. 100%. Uvidíme, jak dopadne verze s Gabinem, ale myslím, že nemá šanci, protože tohle je vážně nezapomenutelné. +EDIT 17.9.: Gabinova verze je lepší, ale jen tak tak. ()
Pro hodně lidí je toto filmové zpracování nejlepší. Za mě je to určitě nadprůměrné, Lino Ventura hraje výborně. Ale prostě Jean Valjean je u mě buď Depardieu nebo Gabin... ()
Je s podivem jak málo hodnocení ( a komentářů) má tento film, že by za to mohl český název, který vychází z původního překladu Hugova románu? Jak bídníci tak ubožáci mají v češtině trochu jiný význam než měl asi na mysli autor, anebo je snad nejpřesnějším překladem misérables - mizerové? ()
Lino Ventura je jediný herec, kterého si dovedu po Gabinovi představit v roli Valjeana. Škoda, že Hosseinův televizní snímek je tak zdlouhavý. Verzi z Gabinem nemůže konkurovat. ()
De Peyrac je ďábel!! :-) Možná nejlepší adaptace Bídníků. 90% ()
Trochu zklamání. V nespočtu adaptací a silné konkurenci jde o slabší realizaci, to ale nesnižuje výkon Lina Ventury... ()
I když to nebyl Gabin, Ventura v hlavní roli obstál a líbil se mi. ()
Je to za tři a půl šternu. ()
Docela mě překvapilo, jak důvěryhodně zfilmovali knihu (až na pár nepřesností, ale knihy se taky často od sebe liší). Rozhodně je tohle nejlepší filmová adaptace. Chtít, aby Javert vypadal lidsky by asi bylo moc. Rozhodně mě potěšilo, že Jean Valjean vypadal na svůj věk, i že Marius vypadal sympaticky. Ale docela mě zaráží, proč ve většině filmů z Fantiny udělají tmavovlásku, když v knize jasně stojí, že měla krásné plavé vlasy.... Takže film se mi velice líbil, obsazení průměrné, soundtrack skvělý. ()
Tento film som videl naposledy pomerne dávno a dosť zidealizovane som ho vo svojich spomienkach považoval za najlepšiu adaptáciu Bedárov Victora Huga. Lenže po opätovnom pozretí som musel tento svoj postoj prehodnotiť. Stále síce ostávam pri tom, že najlepší Jean Valjean je Lino Ventura a že skvelí sú aj Jean Carmet (Thénardier) a Michel Bouquet (inšpektor Javert), tým sa ale už tromfy povážlivo míňajú. Je síce celkom možné, že tá 3-hodinová filmová verzia, ktorú som videl, nie je zrovna najlepšia (oproti televíznej verzii chýba asi 40 minút a často som mal pocit, že nejaká dejová linka bola tak nejako násilne useknutá), to ale nemení nič na tom, že väčšina ostatných hercov je veľmi nevýrazná a film má lacný televízny vzhľad (pri tých bojových, akože umeleckých scénach som sa plieskal po čele). Ešte prvá polovica filmu má výbornú úroveň, tá druhá už ale výrazne stráca náboj a pôsobí aj trochu zmätene, z čoho čiastočne upodozrievam aj necitlivý strih. Najlepšou filmovou verziou tak pre mňa sú Bedári (1958) so Jeanom Gabinom. ()
Oproti verzi s Jeanem Gabinem velmi depresivní, pochmurné a sugestivní, ale zároveň i mistrovsky zrežírované a špičkově zahrané v čele s charismatickým Lino Venturou a chladnokrevným Michelem Bouquetem. ()
Souhlasím s většinou zdejších komentářů - doposud (2014) stále nejlepší verze Hugovy předlohy. ()
Venturův Jean Valjean si v ničem nezadá s Valjeanem Gabinovým, který jsem viděl už v dětství a který mi utkvěl navždy v paměti. Však i matka, když viděla někde hrál Gabina, spojovala ho s tímto hrdinou. Venturu považuji za jednoho z největších francouzských herců 20. století. I zde vystupuje jako silný, tvrdý a nezdolný muž a proti jiným dílům lehčího žánru (dobrodružným a detektivním) z něho vyzařuje i životní moudrost. Jeho výkon předurčuje hodnocení celého filmu, i jinak hvězdně obsazeného - Michela Bouqueta si nedovedu představit jinak než jako nepříjemného záporáka, často v roli policejního komisaře (velmi podobnou, ovšem současnou roli, sehrál ve filmu Dva muži ve městě). První část mi připadala trochu lepší, klasičtější i ucelenější, boj na barikádách byl trošku schématizovanější a ten závěr se zpomalenými až zastavenými záběry byl rušivý. Čekal jsem ho trošku více sentimentálnější, podobně, jako vyznívá závěr Hugovy předlohy. V každém případě pět hvězdiček. ()
Další velmi dobré zpracování skvělé knižní předlohy opět ve francouzském kabátě. Je maličko temnější, syrovější, ale zase možná více vystihuje atmosféru. Každopádně za mne 90%. ()
První polovina záživná, pak už během revoluce je to nuda. Už mi klesala hlava. Má to vražednou stopáž. Lino Ventura má bezpochyb správný kukuč na tuto roli. Bouquet neméně. Celé to má hezky vykreslenou avšak drsnou a depresivní atmosféru Francie začátku 19. století. Ta "flašinetová" hudba mi doslova trhala uši. Ještě když jsem usínal jsem ji slyšel. Byla tedy dost podmanivá, velmi se k ději hodila. Na konci filmu jsem byl ubit všemi možnými i nemožnými negativními emocemi. Po této stránce film funguje opravdu dobře. Jen mi přišel dost zmatkovitý, zvláště v druhé půli. Tam jsem místy fakt nestíhal kde se tam Valjean bere, co tam dělá a proč. Jinak u mě dobré. ()
´Les Misérables´ znamená v doslovném překladu ´Ubožáci´, ale ´Bídníci´ asi nezní tak urážlivě. Máme tu další nejslavnější francouzský román, tentokrát od autora Victora Huga, dějově pojednávající období francouzského boje za nezávislost a svobodu, který je jak filmovými či divadelními, tak i rozhlasovými tvůrci stále přitahován a uváděn v nejrůznějších verzých. Bohužel je vlivem svého poslání také v rámci propagandy zneužíván. Vzniklo tak tradičně, a stále vznikají, mnoho nejrůznějších filmových verzí a verze tato, se stopáží přesahující tři hodiny, s Lino Venturou v hlavní roli, se řadí mezi ty lepší. Převážně je výjimečný už tím, že se striktně drží daného původního textu svým obsahem a stylem a hlavně především vyjadřuje ucelenou náladu a étos původního románu. Síla Hugova nadčasovému literárního počinu pramení z pohledu trýznivého lidstva a vytrvalého optimismu tváří v tvář nepřízni osudu. Zkrátka, všechno, co z literárního románu udělalo čisté mistrovské dílo, je převedeno do této filmové podoby s neuvěřitelnou věrností, ať už jde o sílu dialogů, krásu vztahů mezi jednotlivými postavami či o přirozenost a skromnost lásky mezi Cosette a Mariusem. A právě tohle všechno se velice odráží na přesvědčivé studii lidské povahy. Lino Ventura dal své postavě Jeanu Valjeanovi skutečnou lidskou tvář, která vytváří zajímavý kontrast s emocionálně chladným Javertem s tváří Michela Bouqueta. Jejich konflikt je vypravěčsky nenásilný a volně se vyvíjí, přesně jako v románové předloze, které vytváří právě ono strašlivé podobenství o předsudcích a vykoupení. Málo se ví, že Lino Ventura původně nabídku na tuto roli odmítl s úctou k předchozímu představiteli Jeanu Gabinovi, ale nakonec se nechal přesvědčit zcela odlišným ztvárněním. Tato verze je hodně temná a v mnoha ohledech depresivní, čímž budou zklamáni ti diváci, kteří budou očekávat krásný příběh s překrásnými kostýmy a krásným romantizujícím prostředím. Zvolená atmosféra je však kuprospěchu věci právě daného nadčasového odkazu Victora Huga. “Ani naše současnost není veselá. A člověk je dál tím BÍDNÍKEM. Sténá ve všech světadílech a se smrtí zápolí ve všech jazycích.” K tomu není co víc dodat. ()
Naprosto luxusní verze Bídníků, krásná hudba, skvělé výkony herců! Ač rozhodně nejsem fanouškem Lina Ventury, výkon v Bídnících je z těch, na které se nezapomíná - takový jako on mohl Jean Vealjean skutečně být! ()
Reklama