Režie:
Raoul PeckKamera:
Kolja BrandtHudba:
Alexej AjgiHrají:
August Diehl, Stefan Konarske, Vicky Krieps, Olivier Gourmet, Eric Godon, Stephen Hogan, Rolf Kanies, Niels Bruno Schmidt, Daniel Holzberg, Hannah Steele (více)Obsahy(1)
Životopisný film líčí autorské a intelektuální začátky Karla Marxe a jeho spolupracovníka a přítele Friedricha Engelse. Snímek začíná v roce 1844, kdy Karl Marx žije se svou ženou Jenny v pařížském exilu. Právě zde se setkává s Friedrichem Engelsem, s nímž se spřátelí a postupně spolu začnou také psát teoretické texty. Ty se stanou významnou součástí dalšího uvažování o socialismu, společenských nerovnostech a možnostech revoluce... Režisér snímku Raoul Peck je bývalým haitským ministrem kultury. Na svém filmařském kontě má nominaci na Oscara, a to za dokument I Am Not Your Negro o afroamerickém spisovateli a aktivistovi Jamesi Baldwinovi. Politické tematice se Peck věnuje ve své tvorbě i nadále. V rozhovorech k filmu Mladý Karl Marx zmiňuje, že si Marxovu osobnost vybral také proto, že právě on přiblížil nástroje, pomocí nichž lze popsat a následně analyzovat některé společenské jevy. Film se zaměřuje především na vztah mezi Marxem a Engelsem a zároveň ukazuje zrod některých textů, na nichž se dvojice podílela. (Česká televize)
(více)Recenze (44)
Něco málo o podstatě kapitalismu - a kapitálu ... a v neposlední řadě o dvou vzdělaných revolucionářích, kteří ji dokázali pojmenovat, neboť - ač nevzešli z nuzných poměrů, vnímali bídu života proletariátu ... jakkoli se nad tím výrazem můžete útrpně usmívat či přímo ošklíbat. Jenomže tím si nepomůžete - a především: Vůbec nic tím nezměníte. Dějiny naší civilizace se nikdy neubíraly, neubírají - a dozajista se ani nebudou ubírat těmi nejrovnějšími, nejsolidnějšími a vůbec po všech stránkách nejsprávnějšími cestami. Nebýt bouřícího se proletariátu a jeho vůdců, nebýt dlouhé historie tvrdých a mnohdy krvavých střetů, nebylo by ani žádných ústupků ze strany velkokapitálu - a neexistoval by kapitalismus ve své poněkud změkčené, vypolstrované podobě ... vypodložený polštáři, které ho činí přinejmenším z našeho středoevropského pohledu o poznání snesitelnějším - ne snad spravedlivým, ale alespoň o něco málo SPRAVEDLIVĚJŠÍM. (Nesmíte ovšem příliš zdvihat zrak k dalekým obzorům, to byste mohli třeba začít zkoumat globální rozpínavost a nenasytnost kapitálu.) 4,5* ... za férový přístup k tématu - a za výstižné zpracování, které v dnešní době působí tak trochu jako zjevení z jiného světa. ()
║Rozpočet EUR 9,5milióna║Tržby USA $125,448║Tržby Celosvetovo $2,173,000▐ /55%/ ()
Das Filmfest je zcela určitě záslužná platforma stojící na kinematografiích Německa, Rakouska a Švýcarska. V minulosti jsem se častěji nechávala inspirovat a uvítala jsem například nový film Susanne Wuest nebo životopis Egona Schieleho. Letos jsem se vypravila na Mladého Karla Marxe s tím, že jsem s výsledkem nadmíru spokojená. Přídomek mladý je vybrán velice dobře. Film nepokračuje na vlně životopisů okamžiku, ve kterých je popisován pouhý zlomek ze života té či oné osobnosti (viz Můj týden s Marilyn), má mnohem blíže ke konceptu Marie Antoinetty bez nutného vyústění popravy královny pod gilotinou. Čili Mladý Karl Marx popisuje první roky po setkání s Engelsem, založení komunistické strany a vrcholí očekáváním revolučních událostí roku 1848. Věnuje se vykreslení jeho osobnosti, seznamuje se s jeho světem, znalostmi, povahou, zázemím, známe jeho názory, odpůrce i přívržence. V dnešní době je velmi nutné vracet se do 19. století, abychom rozuměli dnešku. Abychom znaly vlivy, které utvářely výbušné zvraty 20. století. Ráda bych tedy Mladého Marxe viděla v širší distribuci a následnou diskusi, leč pochybuji, že se to stane. ()
Jen chvílemi jsem neměla pocit, že jsem na nějakém hodně špatném politickém školení. Myšlenky vytrhané z kontextu nedávají smysl, tak by mě celkem zajímalo, proč je vlastně autoři do filmu tak násilně tlačili. ()
Človek si uvedomí, aká je Vicky Krieps dobrá herečka, keď takto tuctový životopis len ona vyťahuje z šedi. ()
Film, kterému v podstatě nelze mnoho vytknout. Herectví, režie, scénář, výprava... jen složitě zde lze najít nějaké slabší místo a celý děj je v zásadě podán velmi věrně, byť jsem měl místy pocit, že tvůrci Marxe líčí přece jen empatičtějšího než ve skutečnosti byl... Film přesto rozhodně ani příliš nelakuje na růžovo ani nečiní bídu tehdejšího (dělnického) světa horší než ve skutečnosti byla. Jediný problém, a asi nikoli problém tohoto filmu, je v tom že celý v něm zachycený děj je, navzdory výše napsanému, nutně jen malinkým a izolovaným výsekem všeho toho, co se jménem a životem Karla Marxe souvisí. Je prost mnoha důležitých souvislostí, je jako drobný byť důležitý střípek zapadající do veliké skládačky, která ve skutečnosti sahá až k nám a ovlivňuje celý současný svět. Ať chceme nebo nikoli, právě tehdy a z nemalé části i v těsné blízkosti těch dvou pánů se psaly dějiny celého dvacátého století, nejen s většími sociálními jistotami jež ovšem nezprostředkoval násilný převrat, ale také se všemi válkami, hrůzami a kveproléváním... Celkový dojem: 85% ()
Dobré téma, dobrá výprava a stejně nic moc. ()
Hezky udělaný film, ale bez šarmu. Hrají 43letý August Diehl (Marx) a 37letý Stefan Konarske (Engels). ()
Natočené dobre, ale prečo? ()
No nevím, obě manželky - Marxe i Engelse zde byly vylíčeny jako super tolerantní ženy, které své zapálené muže v touze po změně společnosti ještě o něco převyšovaly. Jestli je to pravda, tak měli oba pánové velké štěstí a zřejmě i díky nim se dokázali zapsat do dějin. Osobně mi přišlo obohacující vidět Marxe, kterého si nevybavuji jinak než jako zachmuřeného postaršího kudranatce, že byl také mladý a dokonce dovádivý:) v posteli. Za životopisný film ale tento snímek vydávat úplně nelze, jednalo se jen o krátkou výseč z jeho života. ()
Teď, v letech, mě opravdu mrzí, že jsem se nevěnoval marxismu v době, kdy jsem k němu měl nejblíže (v NDR na Vysoké, pod kuratelou ohnivého profesora Robela - ocenila ho i Gudrun Thomschke a poslala mu vzdušný polibek; "zurückgeküsst hat er nicht", potom jen s lítostí poznamenala). Komunistický manifest (správně: Manifest Komunistické strany) vyšel v Londýně, v únoru 1848). Měl bych si ho alespoň jednou přečíst a prověřit, co všechno se za těch rychle se naplňujících 200 let změnilo. Strašidlo pořád běhá světem a proklamace typu: "Nutí všechny národy, aby přijaly buržoazní způsob výroby, nechtějí-li zaniknout; nutí je, aby u sebe doma zaváděly takzvanou civilizaci", jsou stále platné. Všechno je jen povýšeno na "humánnější bázi". Film o mladých revolucionářích (nemyslím jen Marxe a Engelse) má trochu jinou atmosféru, než bych mu sám přisoudil. Také myšlenkově není film docela urovnaný. Nicméně energie, se kterou do toho šli, je tu patrná. Pozn.: Myslím, že po letech protikomunistické indoktrinace se stírají některé zásadní rozdíly, třeba mezi Marxem a Stalinem - to je ale chyba. A ještě si dovolím citovat Karla Kosíka (Předpotopní úvahy, 1997): "... obzor dnešních restaurátorů kapitalismu je natolik zatemněn nejvulgárnějším ekonomickým determinismem a peněžním fetišismem, že již nejsou schopni rozpoznat čemu slouží a co prosazují. Nad pokleslým realismem jejich interesů kamuflovanýc obranou "křesťanských hodnot", vyniká autor Kapitálu jako ztělesnění revoluční romantiky a poetického idealismu." (Pozn. termín "interes" má u Kosíka specifickou hodnotu) ()
Velice podařený film o Karlu Marxovi a o jeho mládí. Marx a Engels změnili svět k lepšímu a popsali realitu kapitalistického systému. Marx je zaslouženě považován za největšího myslitele moderní doby a ještě dlouho jeho myšlenky budou ovlivňovat svět. Kapitalismus jednou skončí a myšlenky marxismu představují základ pro revoluční změnu, která zákonitě časem nastane. ()
Film skoro o ničom. Je to také pozeranie na silu. Jedným slovom nuda. ()
Trochu jsem postrádal zápletku, chyběl nějaký větší spád. Došlo na krátkou část života Marxe, doufal jsem, že se jí podaří zpracovat dobře, že nepůjde o žádaný všeobsáhlý film, který chce ukázat všechno a nekáže nic. Tento ukázal sice dost, ale bylo to mdlé. Na druhou stranu se mi líbily kostýmy a masky, ale tím se to zachránit nedá. ()
Prilis cernobily, chvilema az romantizujici drama, kterymu nicmene nejde uprit jisty kouzlo. ()
Blahovi sa pri tomto filme muselo spotiť čelo. My ostatní sa len znudene prevaľujeme na gauči a čakáme, kedy tento meeting SMERu konečne skončí. TV film, ktorý ale nie je TV a snaží sa hrať na niečo väčšie však nezaujme absolútne ničím. myšlienky sa odomňa odrážali, atmosféra skoro žiadna, nesympatickí herci a to celé v dlhej minutáži. Trošku tej historicity a náznak toho, ako mladým, perspektívnym komunistom dokáže zajebať v lebeni a napíšu Manifest. 1 z 5 ()
Zcela průměrný televizní film popisující první (k)roky dospělého Karla Marxe. Jeho myšlenky jsou zde pojaty nepříliš koncepčně, takže si nejsem jistá, jestli má v rámci politické osvěty nějakou přidanou hodnotu. ()
Jako antikomunistovi mi to přišlo jako propagace komunismu, pletu se snad? Zápletka žádná, jen popis života mladých Marxe a Engelse od seznámení , až po komunistický manifest....nemám tuto historickou epochu úplně nastudovanou, takže jsem se docela ztrácel....film patrně cílí na mladé komunisty....30% ()
V titulcích filmu uvedeno: rok výroby 2016. ()
Vnímavě, nezáludně, důvtipně a věrohodně natočený a až překvapivě charismaticky obsazený film (zvláště Marx je zpodobněný tak strhujícně, že bych si chtěla přát, aby se onen člověk -- herec, postava, koncept? -- dokázal zhostit identické role i v dnešním, do mnohem větší netečnosti, arogance a otrlosti posunutějším světě) je těžké sledovat, protože jitří to nejbolavější vědomí, totiž že Marxovy myšlenky, poukazy a snahy o vzburcování ponižovaných, zotročovaných a ožebračovaných byly v dějinách cynicky a zlovolně zneužity k tak děsivým systémovým hrůzám, že je zřejmě kategoricky nemožné je ještě někdy rehabilitovat bez ohledu na potenciál jejich pravdivosti a průraznosti obnažující samo jádro všech finančně-mocenských machinací, jež i dnes, jen zas pod jiným hávem, cynicky a populisticky posouvají míru povolené lidskosti, sounáležitosti a svědomí těch, kterým škrtí přívod energie a omezují volnost existence a vývoje, k samému dnu. Byť právě v jeho tezích a v příkladu jeho osudu uznávaného génia, věrně do posledního dechu sdíleného s manželkou, dcerami a nejbližšími, jež s ním spojovala otevřenost a odvaha čelit nepřízni doby veškerým soucitem a výmluvností, stejně jako preciznost vhledů, bezelstnost, hrdost a nezbytnost svorných citů, činů i idejí, se skrývají brilantně vycizelované základy k dnes ještě hůře na úbytě skomírajícímu veřejnému boji o skutečnou svobodu sebeurčení každého člověka v nezastírané solidaritě a vzájemnosti a o důstojně dle vnitřních zákonitostí utvářenou lidskou společnost hodnou toho slova. *** Film působí ve všech ohledech přesně tak vyváženě a vyrovnaně, jak by měl, aby se nedal ani stínem napadnout nebo zesměšnit. Jediná moje výtka směřuje k tomu, že aby to celé mělo význam nejen jako osamělé gesto, hlesnutí, měl by tenhle počin být úvodním dílem trilogie, jež by pokryla celý Marxův osobní zápas proti zlu a pokrytectví až do hořkého konce. *** Nicméně pro ty, kteří nechtějí marně čekat, až tuhle trilogii jednou někdo dotočí, mohu doporučit mistrně napsanou knihu, která vám i přese všechnu možnou připravenost otřese pohledem a vryje se pod kůži, jeden z největších světových románů konce 20. století, ve Španělsku zrozený bestseller SÁGA RODU MARXŮ (Juan Goytisolo, 1993), který se nedávno dočkal výborného překladu i do českého jazyka (Štěpán Zajac, 2018). Jen se připravte, že čtení tohoto literárního majstrštyku --- Marx s celou svou rodinou, Jenny, její oddanou celoživotní pomocnicí Lenchen a třemi dospělými dcerami jako nadčasové figury sledují v televizi v jedno mze svých kdysejších příbytků pád železné opony, rozpad Východního bloku a v mysli vypravěče jsou jejich komentáře konfrontovány s idejemi jejich teoretických i životních protivníků i soukmenovců, přičemž hořkosmutně a nevyhnutně vše prostupuje i Marxova osamělost v jeho rozporuplně přijímané genialitě a pronikavosti --- Vás na rozdíl od filmu provede jak těmi nejtriumfálnějšími a nejšťastnějšími, tak i těmi nejbolestivějšími a nejkřehčími momenty života klanu Marxových, v nichž se nejryzeji ozkušovala jejich morální i intelektuální integrita, posvěcující je pro jejich celoživotní boj za transformaci nelidského systému ve spravedlivou společnost. *~ () (méně) (více)