Režie:
Alfred HitchcockScénář:
Jay Presson AllenKamera:
Robert BurksHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Tippi Hedren, Sean Connery, Diane Baker, Martin Gabel, Alan Napier, Bob Sweeney, Milton Selzer, Mariette Hartley, Bruce Dern, Henry Beckman, Alfred Hitchcock (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Mistr napětí vykresluje v tomto psychologickém thrilleru fascinující portrét psychicky narušené ženy a muže, který se ji snaží zachránit. Marnie (Tippi Hedren), notorická zlodějka a lhářka, pracuje jako sekretářka Marka Rutlanda (Sean Connery) a snaží se ho okrást. Mark impulzivně požádá nemocnou krásku o ruku a snaží se dopátrat příčin její posedlosti. Když se vinnou strašné nehody Marnie dostane až na samý okraj smrti, Mark ji v nevyhnutelném šokujícím závěru donutí postavit se čelem svým démonům i minulosti. (Magic Box)
(více)Recenze (170)
Sean Freud Connery, ach jo. V originálním zvuku to možná může být průměrný film. Sice nechápu, proč Hitch nerozvedl daleko zajímavější a slibnější námět profesionální zlodějky, která putuje mezi americkými městy, nechává se přijímat na místa písařek, firmu vybílí a pod změněnou identitou pokračuje v krasojízdě, místo nesmyslné hry na psychoanalýzu s nesnesitelně hysterickou krávou reagující na červenou barvu (přidejte si dabing Mahuly Bočanové) a uhlazeným Šónkem, který prostě jen "měl intuici". Dabing TV Nova (1999) je opravdu utrpení, zvláště když víte, že v ČT v roce 1993 vznikl daleko lepší. Tohohle "Hitchcocka" jsem nepobral. ()
Nádherná, vášnivá hudba Bernarda Herrmanna a dobré herecké výkony, ale skĺbenie lovestory a thrilleru škrípe. Podstata príbehu Hitchovi prekvapivo prekĺzla medzi prsty. ()
Film, který usnul na příliš pohodlné pohovce doktora Freuda. Napadá mne tolik důvodů, proč Marnie funguje v jednotlivých scénách (úvod, loupež), nikoliv jako celek, ale nedokážu se rozhodnout pro jeden nejpodstatnější. Možná nebylo nejlepším tahem obsazení Tippi Henders, která nepodněcuje zvědavost tak, jak to uměla oslovená, ale dobrovolně odstoupivší Grace Kelly. Možná jsou za tím problémy s upravovaným scénářem (nahrazení původního scénáristy kvůli neshodám v pojetí scény „znásilnění“). Možná Hitchcockova tvrdohlavé dodržování filmařských postupů klasického a tehdy již poněkud zkornatělého Hollywoodu (nijak oslňující zadní projekce, otřesná kresba parníku za matčiným domem, dokonce i kůň je v některých záběrech umělý). Možná nepřesvědčivé psychologické pozadí Marniiny nemoci a s tím související logické kiksy (kolem červeného křesla u svého zaměstnavatele prochází bez povšimnutí). Možná něco jiného. Film ve výsledku není až tak hrozný, každopádně mnohem horší než jsme od Hitche zvyklí. 70% Zajímavé komentáře: MIMIC, Lavran ()
Tenhle film mě zaujal hlavně svou výtvarnou stránkou, která drtivě přebila oba hlavní herce... ()
║Rozpočet $3milióny║Tržby USA $7,000,000║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Sean Connery je většině svých filmů úžasný a v Marnie tomu není jinak. Tentokrát však neleží vše pouze na něm, ale i na Tippi Hedren v roli Marnie. Hitchockův snímek o problémech jedné ženy, které z ní dělají bláznivou a prolhanou potvoru. Hitchock zde nevyužívá tolik svých schopností a atmosféra trochu ztrácí i přes kvalitu obou hlavních herců. ()
Některý ty scény živě vidím na Festivalu otrlého diváka. ()
Mnohým divákom tam už od čias premiéry nesedelo to, že Sean Connery v jednej scéne viac-menej znásilní hrdinku. Mne toto konkrétne pomerne sedelo, ale zvyšok filmu ju taký nejaký... takmer nijaký. A dosť nudný. ()
Tohle bude jeden z nudnějších Hitchcockových kousků. Kdyby příběh více rozvinul Rutlandův fetiš pro zlodějku a dodal tomu erotickou jiskru, asi by to bylo lepší. To by to ale musel natočit o deset let později. ()
Jeden z méně známých plodů Hitchcockovy činnosti, ovšem misogynie mistra napětí je opět na místě... Tippi Hedrenová, v průběhu natáčení režisérem nemálo tyranizovaná, možná právě proto podává svou postavu až znepokojivě přesvědčivě a Sean Connery v nečernobílé roli exceluje, ale ke konci bych dodala, že průser neskončil, průser teprve začíná... ()
"Připouštíte, že jste zlodějka a lhářka. Ale jakého typu?" Frigidní zlodějka s několika fóbiemi je jistě snem každýho nudícího se milionáře, ale já bohatej nejsem, takže mohu v klidu světu oznámit, že si Marnii nevezmu za ženu, sekretářku ani žokejku. Ona sama mi totiž připadala dost protivná na to, abych se o ni strachoval, ale to kolem ní bylo celkem zajímavý. Zejména nedbale položená kniha s názvem "Sexuální úchylky zločinců ženského pohlaví" mě zaujala a určitě v ní dokážu nalistovat něco zajímavějšího, než Hitch zfilmoval. ()
Nevím jestli vše ve filmu dává logiku a jestli tam některé věci nejsou trochu navíc, ale rozhodně nemůžu Mistrovi upřít onu typickou hitchcockovskou atmosféru, kdy vás mrazí v zádech. Jestli mi něco opravdu vadí, tak je to zadní projekce, které se Hitch ne a ne zbavit, a taky některé špatně natočené scény, třeba ta jak Marnie padá z koně. ()
"You Freud, me Jane?" Marnie bych po každém zhlédnutí hodnotil jinak. Dneska je to pět hvězd za jeden z nejšťavnatějších a rozhodně nejúchylnější Hitchův film. Mistr sice občas povážlivě kašle na detaily, ale nadržený psycholog - amatér Sean Connery, léčící frigidní zlodějku a lhářku Tippi Hedren (která je nehorázně sexy, ať si Bebáček říká co chce :o)) nemá chybu. A Herrmannův soundtrack je (zase) nádherný. P.S. Doporučuji k zhlédnutí psychologům amatérům - ano, Brandone, myslím tebe! :) P.P.S. Viděno po x-té, tentokrát kvůli četbě téhle zajímavé knížky: http://www.amazon.com/Hitchcock-Making-Marnie-Filmmakers-Moral/dp/0810856840/ref=sr_1_2?ie=UTF8&s=books&qid=1274628475&sr=8-2 ()
Pekelně zdlouhavé. ()
Slabší, ale pořád dobré. ()
Keby si cely film držal napätie ako poslednú polhodinku, nebolo by čo riešiť. Ale ono to bolo celé až veľmi rozvlečené, monotónne, fádne a na Hitcha aj pomerne tažkopádne. Samozrejme herci za to nemohli, akurát Tippi Hedren mi prišla trošku veľmi prehrávajúco. Rovnako ako v predchádzajúcich 'The Birds'. Thrillerová atmosféra má na začiatku veľmi dobré zázemie nato, aby sa začala rozvíjať hneď od začiatku, namiesto toho sa nám ponúka holá dráma so štipkou romantiky, ktorá okrem hereckých výkonov nemá čo ponúknuť. Snaha o analýzu ťažkých psychologických čŕt hlavnej postavy totiž unikla tvorcom niekde uprostred filmu a skvelý záver to už nezachraňuje. 60%. ()
Hodně působivý psychologický thriller už přece jen stárnoucícho Hitchcocka, ve kterém se Mistr vrací ke svým obvyklým motivům. Novinkou - a tím hlavním důvodem, proč film vidět - je jeho práce s (rudou) barvou. Taky se překvapivě soustředí na ženskou postavu - zatímco prknenný Connery statuje. ()
Zřejmě bych nikdy nečekala, že ve filmografii Hitche najdu adaptaci Winstona Grahama (jinak autora seriálu Poldark). Ale stalo se a Hitch potřeboval látku pro další film s Tippi Hedren, která ho aktuálně zajímala. Co dodat? Od Ptáků už přestávala být s Hitchem sranda a jeho filmy byly čím dál tím víc over the top. A Marnie je jen další nepravděpodobná historka, kterou si Hitch nechal přepsat tak, aby si díky ní mohl pohrát se svou další Barbie. Žádný zvláštní zážitek, navíc stylizace, kostýmy a líčení jsou místy až nesnesitelné (hlavně Conneryho obočí). ()
Po prvním zhlédnutí převládá dojem, že po jedné každé geniální scéně následuje patero zcela obyčejným a průměrných, že Sean Connery je (v rámci tohoto filmu) příšerné poleno a Bernard Herrmann, třebaže persóna v osobním životě nesnesitelná, byl ve svém oboru nezpochybnitelným velikánem. Kdybych Hitchcocka neznal, dal bych svým dojmům za pravdu a setkání s traumatizovanou Marnie bych považoval za uzavřenou kapitolu. Takhle budu žít ve věčné nejistotě, dokud se nedostanu na kobylku každé možné interpretaci, protože vím, že v Marnie, jakožto ve zjevném vyvrcholení série mistrovských děl unikátního režiséra, který si velmi dobře uvědomoval, že "nadvláda skutečnosti nad možnostmi zůstává srdcem filmu bez srdce", má všechno svůj smysl. A k tomu mi dopomáhej Robin Wood._____Varovná poznámka na okraj: Na DVD vydání od Universalu je film bohužel prezentován v poměru stran 1,33:1 (Letterbox), ačkoli jeho původní formát je 1,85:1. Znamená to především znatelné zhoršení obrazu i rozbití mnoha zajímavých obrazových kompozic. ()
Psychologická štúdia ženy zasiahnutej traumou, o ktorej tušíme hneď z úvodu, lež netušíme kedy a ako k nej došlo a čo bolo jej príčinou. Strhujúci kolorit, odťažité herecké výkony (ale k atmosfére filmu nesmierne sa hodiace), hudba Bernarda Herrmanna dotvárajú netradičný milostný príbeh. Pri konštrukcii scenára boli pravdepodobne využité psychoanalytické štúdie, zohrávajúce úlohu pri celkovom vyznení diela, pričom v kontexte filmu nejde len o ich obhajobu. ()
Reklama