Režie:
Achtěm SejitablajevKamera:
Jurij KorolHudba:
Josh AtchleyHrají:
Tommy Flanagan, Robert Patrick, Alison Doody, Poppy Drayton, Alex MacNicoll, Rocky Myers, Andrij Isajenko, Viktor Ždanov, Erzhan Nurymbet, Alina Kovalenko (více)Obsahy(1)
Píše se rok 1241 a do Evropy se hrne nepřemožitelná mongolská armáda - Zlatá horda. V karpatských horách se je malá skupina místních bojovníků rozhodne zastavit, jenže netuší, že mongolský chán si vytipoval i zrádce mezi nimi. Přesto jsou poslední možností, jak zastavit Zlatou hordu před ovládnutím celé Evropy… (TV Prima)
Recenze (21)
Na ukrajinské poměry vysokorozpočtový (pseudo)historický velkofilm, velmi volně na motivy slavné knihy Ivana Franka. Do ukrajinštiny předabovaný Robert Patrick, který Zachara hraje, se celou dobu tváří, jako by netušil, která bije, ale co chtít po někom, jehož nejslavnější rolí byl CGI tekutý robot před nějakými třiceti lety. Mongolští nájezdníci s ruským orlem na opasku jsou nicméně celkem zábavní a rozhodně zajímavější, než hipsteři a botoxované dámy z céčkové americké produkce představující hrdinné karpatské horaly a horalky. Nakonec to ale vypadalo lépe, než jsem předpokládal, po předchozích zkušenostech s novodobou ukrajinskou kinematografií jsem totiž čekal něco ve stylu Kněžny Libuše. Ovšem viděl jsem to ve Lvově v kině plném nadšených Ukrajinců, což k celkovému zážitku nejspíše dost přispělo, objektivně bych to musel hodnotit o něco hůře. ()
Chudák Zachar. S manželkou, vyhlášenou to zakarpatskou krasavicí Botoxmilou, která vypadá jako nejhorší noční můra plastického chirurga Donately Versáče a hraje jako zánět trojklanného nervu, má dva syny – Vladigeje a Brázdirekta. Moc chytrosti ani talentu sice taky nepobrali, ale jinak kluci jako bukvy! A tak jen celé dny lítají polonazí po lese jako zdivočelý Lautner, zatínají břišáky a píchají se gumovými meči, co vypadají skoro jako opravdické. To ovšem jen do té doby, než Vladigej opíchá medvěda, začne pochybovat o své orientaci a zhlédne se v princezně mentálbojovnici Mykoslavě Pičichvostinové, dceři uzurpátorského a lásce nepřejícího vojvody Zmrdslava Obrnoviče. Takže není divu, že mýdlooperními hňupostarostmi zmítaný Zachar, od přirození sveřepě udatný kyjevskoruský bohatýr, se celou tu dobu tváří a mluví, jako by ho trápil příšerně svědivý genitální opar. Ale to jen do té doby, než na to idylické území mexických telenovel vpadne strašlivá Horda mongoloidů ve vskutku děsivém počtu třiceti koní a třiceti statistů typu „vypadáš-aspoň-trochu-jako-ťaman-tak-v-tom-hraješ“, vedená ukrutným a nemilosrdným chánem, otylým Korejcem Burkinafasem. To se hned vše rázem změní. K horšímu! Zachar náhle přehodí mimickou polohu a dělá xichty, jako by měl každou chvíli pojít na akutní zánět patosu, přičemž má ale pořád i ten genitální opar, a všichni se začnou svorně chovat jako ještě větší kokoti, až jim z toho teří gumobrnění. Strašlivá mongoloidní Horda předstírá, jakože vraždí, rabuje a unáší za dvouhlasého jekotu týraných komsomolek a plápolání digitálních ohňů, odhodlaně (čti jako v downí přípravce) tvářící se bohatýři předstírají, že se vplíží do středu toho obrovského mongoloidního tábora, tiše vyřídí všechny ty dvě stráže a osvobodí zajatce, přičemž típnou předůkladně střeženého mongolchánova jediného syna, blbnoucího zrovna s lukem. Vše pak vyvrcholí v úchvatné epické bitvě dvacet proti osmnácti s nejsofistikovanějším cotokurva momentem celé té agónie, kdy hrdinný, mentálně postižený vesnický kovář a megasilák Potrat Kladivovič Nedomrdin nekonečných dvacet minut (asi aby kolegové bohatýři utrpěli co největší ztráty) v té ukrutné bitevní vřavě za svištění pryžových mečů a s choreografií potyčky v gejbaru usilovně tahá za lano za účelem shození skály na přehradní hráz, zatímco se kolem něj v klidu pase nějakých deset tažných koní. S důrazem na slovo tažných. No, Úkáčka se patrně z výpalného, prostituce a prodeje drog složila na nepravoslavně drahý pseudohistorický velkofilm. Sláva to byla dozajista převeliká, i Tétisícovka jim v tom zapózovala. Celkem škoda, že to dopadlo jako bláznivá telekokotmédie Jak Retardxena potkala Dementherkula, po kterém si Ivan Franko dozajista řádně přeleští kostru o vystýlku rakve vzteklým obracením se. ()
S niektorými efektmi sa tvorcovia veľmi nepohrali, asi nepustil rozpočet. Ten medveď totiž vyzeral už z nadmorskej výšky na úrovní Himalájí ako umelý plyšák. Ale niektoré panorámy prírody vyšli a aj príbeh celkom zaujal, predsa len o Kyjevskej Rusi a mongolských hordách toho až tak napozerané nemám. Na poli historických filmov taký priemerný kúsok. ()
Ucházející, mečem mávající plečka ve hlíně. ()
Naucny film pro ukrajinske skolaky k shlednuti zdarma,aby snad na narodniho spisovatele nechodili.Herectvi dobre.Pribeh se mi zdal dobry,ale nektere sceny jako by tocily dva reziseri dohromady.Sympaticka a chladna Poppy Drayton. ()
Že na to nějaká ta hřivna padla je znát, takže výprava a kostýmy jsou celkem ucházející a T-1000 s Flanaganem a dalšími nejspíš také nebyli zadarmo. Jenže o to je větší škoda, jak to dopadlo. Sejitablajev není nijak schopný vypravěč a budiž mu přičteno ke cti, že to nejspíš sám ví a tak se film snaží zhusta prokládat akcí. Jenže ta je natolik příšerná, že je z ní člověku za režiséra trapně. A vlastně i za střihače a choreografa. Souboj ve vesnici je jeden z nejhorších, co jsem kdy viděl, akce medvěd rozesměje a závěrečný dlouhý střet s Mongoly dokáže vyvolat tak maximálně otazníky v očích. Jestli si něco zapamatuji, tak je to Alison Doody, která se z nejhezčí jonesgirl proměnila ve velice nepěknou věc. Tohle fakt ne. 15% ()
Navnazen Tommy Flanaganem a celkově zajímavým obsazením jsem tomuhle historickému kousku dal šanci. Mám rád podobné filmy, respektive podobná prostředí a události, které ještě nejsou tak moc ohrané. Pravda, film vypadá dobře až do doby, kdy na scénu přijde nacistka s neukojitelnou zálibou v mužské linii doktorů Jonesů, která je jeden velký botox a strašně, fakt strašně bije do očí. Podívaná je to levná, příběhově hodně jednoduchá, až úsměvná nad množstvím nesmyslů. Ve srovnání s ruským Kolovratem až děsivě špatné. Herecky nic moc, zaujal jen Tommy v né úplně příjemné roli a Poppy, ta ale spíš kvůli hezké tvářičce a pár vkusným akrobatickým momentům (pokud tedy bojovou choreografii královny Myroslavy dělala sama), celkově mongolská cháska ušla a body k dobru sesbíral i šílenej Ukrajinec Andrij. ()
Za poslední měsíc jsem viděl tři historické filmy jeden z nich bych totální sračka https://www.csfd.cz/film/793197-legionnaire-s-trail/komentare/ a dva byly těžce průměrné https://www.csfd.cz/film/736794-robert-the-bruce/komentare/ a https://www.csfd.cz/film/407982-monstrum-bestie-z-hory-inwangsan/komentare/. Tohle je proti těm třem zlaté má to normální příběh nikdo tam nepřehrává a z těch tří to má nejlepší bitvy. Navíc zde takřka není žádný cgi bordel. Optimálně 60 s radostí 20 přihodím. ()
Historický film pro školkáče, co ještě nosí punčocháče (čti PG-13). Proč tahle zoufalost vůbec vznikla, proboha? Jak může někdo v roce 2019(!) přijít s historickým filmem, ve kterém není lautr NIC, co by jsme v milion obměnách neviděli už jinde? Jak můžou režii dělat takové NULY, které nemají ani zbla snahy, odlišit své dílo od šedého průměru? Hanbou bych se propadl! Radši natočím špatný film, který si diváci zapamatují, protože bude hodně krvavý, nebo historicky co nejpřesnější, nebo tam třeba budou létat draci, kteří prdí ohnivé koule, prostě cokoliv jiného, než rutinu, která sice filmařinou jako takovou neurazí, ale šíleně otravuje svou obyčejností. Možná jsem namlsaný Seveřenem, ale fakt už mě vytáčí historické filmy, kde chování, gesta a mluva vůbec neodpovídá dané době (to samé třeba nedávné Prey). Nemluvě o hezky naškrobeném oblečení. Když přišla na scénu jedna ženská postava a měla na sobě kápi čerstvě vypranou/vyžehlenou, zaskřípal jsem zuby a málem film vypnul. K tomu nakonec stejně došlo u jedné větší bojové scény, která v kontextu 13. století a s tím spojených zbraní prostě v PG-13 působila jak Xena/Herkules s tím rozdílem, že tohle se oproti X/H bere vážně a jakože dospěle. Hodně mi to evokovalo Jana Žižku, tedy - stejně jako z pohledu Čecha koulím očima nad hodně drahým filmem, který i přes svoji drahotu nepřišel s ničím přelomovým (nebo alespoň trochu zajímavým) a obsahově i formou odpovídá průměru, po kterém neštěkne ani pes, stejně tak bych byl jakožto Ukrajinec vytočený, že film s viditelně velkým rozpočtem takhle zazdili. Trošku jsem si chtěl rýpnout, kde tahle chudá, zkorumpovaná zemička vzala tolik peněz na velkolepější film se zahraničními herci, ale nebudu sem tahat politiku... Nasrat - je to od Amíků odměna za majdan? ()
Myslel jsem, že na Ukrajině je jen válka, bída a radioaktivní Černobyl a oni tam za těchto podmínek dokáží natočit historické válečné drama o bohatýrech, kteří brání svou zem před hordou Mongolů a ještě to obsadí terminátorem T1000, krásnou nacistkou z Poslední křížové výpravy Indiana Jonese a jednoho typa z Braveheart, prostě děsně internacionální obsazení. Zápletka je jednoduchá a jasná, vizuál a výprava solidní, ale ten způsob vyprávění a provedení je kapku horší - nevím proč mi to evokovalo takové ty televizní hloupé fantasy devadesátek Xena a Hercules. Zajímavý námět, zajímavá doba, zajímavý soupeř, ale výsledek je celkem slabý. Potenciál to mělo velký, ale ... ()
Pár desítek vesničanů brání Evropu proti mnohatisícové přesile zkušených válečníků a samozřejmě vyhrají. Sláva hrdinům. ()
Nič v zlom, ale obsah k tomuto filmu je fakt príšerný, ešte šťastie, že samotný film až tak veľkou katastrofou nie je. Nie je nič nezvyčajné, že ak sa krajina ocitá v ťažkej dobe, siahajú filmoví tvorcovia po námetoch z národnej histórie podstatne častejšie ako inokedy. Samozrejme, Ukrajina nemôže byť výnimkou. A tak sa rozhodla natočiť (s americkou pomocou, na tu sa istý čas spolieha vo všeličo možnom i nemožnom) dobový akčný (pseudohistorický) film zasadený do 13. storočia do čias tatarského vpádu. Aby sa to všetko medzinárodne predalo, zaistila sa účasť zopár relatívne známych ksichtov a vyše 100 miliónov ukrajinských hrivien (4.5 mil. dolárov). Dej je zasadený do Haličsko-volyňského kráľovstva (jeho iné meno - Ruské, sa z pochopiteľných dôvodov obchádza) krátko po rozpade Kyjevskej Rusi. Skupinka ukrajinských horalov (chýba tu len MEL GIBSON) sa bráni prenikaniu Zlatej hordy. A navzdory historickej realite ju aj zastaví. Plusom sú prekrásne zábery Karpatskej prírody, zatiaľ čo bojové scény sú zvládnuté štandardne. Najhoršie na tom celom asi ostáva tá vata medzi akciou a samozrejme, nejaké tie detaily - do oči bijúca práca plastického chirurga (Alison Doody nerobí dobré meno svojmu plasťakovi) či vybielené zuby. Ako je zvykom, dochádza aj k hojnej citácii z iných známych historických a fantasy eposoch - začiatok - scéna lovu ako keby vystrihnutá z Posledného mohykána, bitka v úžľabine - 300, iné scény ako keby pochádzali z nepublikovaného materiálu z Pána prsteňov či Statočné srdce. Slabší priemer, potáca sa to niekde okolo 50%. Avšak, keďže som rád za ka6dý historický film, prihodím tu tretiu hviezdičku. P.S. v románe má Zachar 90 rokov a stále sa dokáže oháňať mečom, to mohlo byť celkom zaujímavé... ()
Film o jednej divožienke, dvoch bratoch, zrade, súťaživosti, oddanosti a vernosti. Len je to celé slabšie ako tv inscenácia. Možno na začiatku 90-tich rokov by to pôsobilo ako priemerný film, no teraz nie. Dosť úboho pôsobí horda Mongolov, kde je snáď dokopy 15 ľudí. ()
Americký producenti nemajú kde zaťať, pretože Hollywood je nažraný , preplatený a zazobaný natoľko, prečo by sa mali za lacnejšie unúvať. A keď už niečo splodia, stojí to temer za hovno. Takže postavy, ktorých zrejme viac baví umenie, ako love. Takže žiadne prekvapenie, že Ukrajina, Uzbekistán a spol, o ničím menej, ako posratý Hollywood. Takže bohatierska bylina tak, ako to v týchto historických žánroch chodí. ()
Pro mě největší otázkou zůstává, kolik historické pravdy by na události mohlo být. Pravda ovšem je, že bych snímek tak nehanil. Je vidět, že se na něm podílel nějaký zahraniční producent, jelikož parametry velkofilmu by to mít mohlo. Nebo se o to alespoň snaží. Vždyť byli do rolí obsazeni i zahraniční herci a celé pojetí, působí kvalitně. Pravda, s velkými produkcemi se to stále nedává srovnávat, ale minimálně celkový vizuál i pojetí nepůsobí špatně. ()
V současný době (prosinec 2022) je "in" chválit všechno urajinský, ale já půjdu proti proudu. Stálo to za hovno. Jak jako film, opírající se o některý historický události, tak jako film s šermířema a středověkejma bitkama a tak. Od odpadu ho dělí fakt jen tloušťka tětivy. ()
Nízkorozpočtový velkofilm o velké bitvě, ve které se potká třicet na třicet komparzistů a kde koní je dostatek pouze pro jednu stranu (a to i když druhá ve zbytku scén jezdí na vlastních, ale hádám, že ti koně asi zbaběle přeběhli k nepřátelům těsně před bitvou, a proto nebyl čas je chytat). Jestli je tohle tradiční ukrajinská taktika boje, tak to potěš... ()
Bulo, nebulo.. jeden ukrajinský bochatýr alá statečné srdce, kterak se nesmířil s porobením svého vesnického lidu od jakéhosi nezvaného pána vélkomožného s jakýmsi "papírem" (od koho? - nevíme), opravnujícího se nazývat pánem kraje. A aby toho nebylo málo, do děje se zamotá mongolská ármy, jejíž vrchní otylost sama - chán sulejmán hodlá podmanit si jak pána vélkomožného tak prostý lid včetně bochatýra. Samozřejmě všechno nakonec dobře dopadne a dvě hodiny jsou pryč. No... špatné to nebylo, sice 70% filmu se tam spíše žvanilo o ničem, ale ta závěrčná dvacetiminutovka nebyla k zahození. Nicméně několik "otázek" by k filmu bylo ;-) třeba - proč posílal pán vélkomožny spát svou dcerunku, když bylo pomalu odpoledne?? , nebo k čemu na konci filmu tam byly ty koňové a kdo teda ukradl tu orlici - rusové Mongolům, nebo naopak? A ve finále "kritiky" - to se musí už i východ -opičit- po amících, těmi "plamenně motivačnými plky typu "budeme bojovat, je to naše povinnost, bojujeme za vesnici, ženy, dítka, slunný zítřek nás všech...atd ?? ()
Příběh velmi naivní, pár vesničanů porazí Mongoly, když to nedokázali ani, různí Sultani, Ruská knížata, Polský či Uherský král🤣. Ale jinak film hezky natočen, taková pohádka. Když to srovnám s Zizkou, je to dobře natočeno. ()
Tak si čtu místní komenty a řada pisatetů tu píše, že ve filmu nebylo lautr nic, že se musí chválit všechno ukrajinský a to teda ne, nebo že to bylo tak pro školáky... Prostě Avatar 2 byl lepčí! :-) I když film jede jen na ose historické události, ale příběh je smyšlený, má určitě svoji výpovědní hodnotu pro toho, kdo si ji enchá vyprávět. Pro Ukrajince a tamní etnika to pak má i nějaký větší rozměr co se týče odboje a obrany země. Ostatní by si z toho mohli vzít alespoň letmý příklad jak fungovala nárazníková zóna Evropy před invazí Mongolů. Kyjevská Rus měla tehdy mnoho knížectví, které se rvali mezi sebou a do toho přišla ještě tahle šikmooká pohroma z Asie ze stepí... Regulérní krvelačné obří hejno kobylek v lidské podobě. Pokud někdo hodlá kritizovat tehdejší poměry tam, ať se laskavě podívá co se dělo v té době tady. De facto až s nástupem Karla IV. nastalo období kdy se dlouho neválčilo a v zemi byl relativní klid. Ač tehdy samozřejmě nešlo o Ukrajinu, dělo se tam v podstatě to samé co se děje dnes. Obyvatelé zastavovali nápor barbarů z východu, tak jak to později Evropa poznala s invazí Osmanů. I dnes tam zastavují a snad zastavili invazi barbarů z východu. Tentokráte ruSSů z ruSSka. Ta zem má na to asi smůlu a my buďme rádi, že vedle nás je takovýto nárazníkový pás a že jím nejsme my. Film smrděl chudým rozpočtem, ale kupodivu to bylo znát spíše na digitálních efektech než na jednotlivých scénách. Samozřejmě tam byla kupa historických nepřesností např. v oděvech, ale běžný divák to nezachytí. Tak jako řada západních historických filmů si film sebe nese hlavní vady (pro mne) v podobě vymydlených lidiček s naondulovanými vlasy bez lupů, v čistých vyžehlených hadrech... Jasně, spíte v polozemnicích, mnohdy s dobytkem, běháte celý den v bahně na poli či po cestičkách ve vsi občas pohozenými pískem nebo otrubami (to když už to hodně čvachtalo a bylo to hodně i na tehdejšího člověka), v domech s otevřenými ohništi kde svítilo lecčíms od svic po různé oleje a loje, které pochopitelně při hoření kouřily...... To jistě byli všichni učesaní, voňaví a čisťouncí! Já si zemědělský lid třináctého století představuji krapet jinak a to dokonce i co se týče hygieny šlechty a vojáků. Do filmu sice nikdo neměl potřebu cpát herce afrického původu, nicméně je tam opět další šílená nemoc soudobých historických filmů a tím je vždy emancipovaná ženská postava. Krom toho, že vládne silou a uměním jako muž, mnohdy velí k útoku apod... Mno. Modří samozřejmě už vědí jak na tom byly ženy ve středověku. Hlavním posláním ženy bylo buď mateřství v manželství, anebo panenství ve službě Bohu. Tečka. Jediná kdo tohle narušila byla v patnáctém století Johanka z Arku a jak dopadla ví i občas někteří dnešní středoškoláci s maturitou! Bohužel režiséři si tohle neumí odpustit a scénáristé jakbysmet. Neříkám, že lučištnice Myroslava nebyla fešná a že by i mně možná trefila šípem do srdce... Ale historicky jaksi to nebyl ten pravý šálek vývaru z mateřídoušky... mno... Koukat se na to dalo, já jsem za tyhle filmy rád. Pokud nejsou úplně blbé a to tohle nebylo, pak mi občas trochu osvětlí, nebo lehce vizuálně přiblíží děje z časů a míst, které mi nejsou úplně známé. Takže proč ne? Dávám za 3 ze dřeva vyřezané amulety. * * * () (méně) (více)