Režie:
Ernst LubitschScénář:
Edwin Justus MayerKamera:
Rudolph MatéHudba:
Werner R. HeymannHrají:
Carole Lombard, Jack Benny, Robert Stack, Felix Bressart, Lionel Atwill, Stanley Ridges, Sig Ruman, Tom Dugan, Charles Halton, Halliwell Hobbes, Miles Mander (více)Obsahy(1)
Zemřou nacisté smíchy? Mistrovská komedie o rozverném divadelním souboru, který se během okupace Polska nedopatřením přidává k odboji... Slavný filmový režisér německého původu Ernst Lubitsch patřil mezi nejúspěšnější zahraniční tvůrce, jimž se podařilo etablovat v Americe v období Zlaté éry Hollywoodu. Během své dlouhé hollywoodské kariéry se rychle dokázal přizpůsobit nástupu zvukového filmu a natočil řadu úspěšných komedií, které se zařadily mezi klasiky tohoto žánru (Láska mezi umělci, Ninočka, Obchod za rohem). Zároveň patřil mezi politicky angažované hollywoodské režiséry, kteří se neobávali zaujmout stanovisko zejména k situaci v nacistickém Německu. V roce 1942 měla premiéru jeho protinacistická satira Být, či nebýt, v níž si velmi drsně utahoval z tehdejší politické situace v Evropě. Společně s Diktátorem Charlieho Chaplina se jednalo o jednu z mála komedií tematizující německý nacismus. V době svého uvedení snímek vyvolal velkou společenskou polemiku a tvůrci čelili výhradám, že zlehčují nacistickou hrozbu a zasadit děj komedie do tehdejší Varšavy je společensky nevkusné. K rozčarování přispěla i tragická smrt hlavní představitelky Carole Lombardové krátce před premiérou při leteckém neštěstí. Publikum docenilo tuto mistrovskou situační komedii až s odstupem dalších let a snímek začal být považován za vrcholné dílo komediálního žánru. Děj snímku se odehrává v roce 1939, kdy německé jednotky obsadily Polsko. Varšavský divadelní soubor zrovna zkouší protinacistickou inscenaci, která je ovšem na poslední chvíli z cenzurních důvodů stažena z programu. Členové divadelního souboru se následně zapojí do špionážního souboje s nacistickou mocí a díky perfektní znalosti divadelních prostředků se jim podaří přelstít gestapo navzdory milostným peripetiím a zmatkům v životě hlavní herecké hvězdy Josepha Tury a jeho manželky. (Česká televize)
(více)Recenze (78)
Konverzační komedie a rádoby dějové drama je asi to nejhorší spojení, co film může nabídnout. Všechny ty "vtipné hlášky", převleky, idioti z Gestapa, a všechen ten herecký lesk a šarm, mi daly notně pocítit vulgaritu celého podniku. Nejsou tu zesměšněny a zkarikovány jen gestapáci, ale také židé (všimněte si jejich jmen na vývěsních štítech) a také celý odboj. Skutečně nechutné a slaboduché. Lubitschovi jsem se dosud úspěšně vyhýbal, škoda jen, že se mi to nepodařilo i nyní. Ještě mi v hlavě zní: "Maj fjurer". - Pozdější pozn.: Napsal mi kolega Raroh: "Zdravím, k Lubitschově filmu Být, či nebýt. Nutno zdůraznit, že sám Lubitsch byl žid a s tradicemi židovského humoru pracoval (třeba i v Ninočce, k níž scénář napsal jeho žák Wilder). To jen na okraj Vašeho komentáře". - Pochopil jsme to tak, že můj pohled na věc je příliš subjektivní. A nejspíš ano! Ačkoli jsem sám čtvrtinový žid, a v životě jsem poznal několik plnokrevných židů, nikdy jsem se s nimi nesžil, jejich povahy mi byly cizí, stejně tak jako jejich kultura, kterou se domnívaly, že zastupují. Pozn.: Chtěl jsem uvést nějaký konkrétní příklad výše uvedeného, pak jsem to zamítl, ale o slovo se přihlásil Slavoj Žižek: "... když je vysoký nacistický důstojník dotázán na německé koncentrační tábory v okupovaném Polsku (moje pozn.: stav známý tedy již v roce 1941/42), odsekne: My se staráme o koncentraci a Poláci o táboření." (First As Tragedy, then As Farce, 2009) ()
Heil JÁ!!!! ------- (neskutečně svěží na dvaačtyřicátý rok,-ovšem měl by režisér tak lehkou ruku při dirigování tohoto FILMU ,kdyby byl tehdy věděl cokoli z toho co se dozvěděl po Norimberku třeba o Treblince?,-ovšem se v té době nic než propagandiše filmy nedělaly-na téma válka- a i když tohle vlastně agitka,tak vtipná,duchaplná /v dialozích zcela určitě/,inteligentní-prostě Lubitsch) (už kvůli kadenci ,,vódevil" /jak od bří Marxů/ vtípků jsem to ani na podruhý všechno nepobral,-ukecal jsem jednoho zdatného spolukoukače aby vyrobil tit,a díky moc za ně,ovšem v tomhle případě by snad jednou dobrý dabing potěšil-jenže s ohledem na to,jak se k tomuhle filmu zatím postavila naše matladistribuce-jsem pesimistou) (.....ten Tarantino taky viděl kde co-inu šílenec z videopůjčovny) ()
Hm, poniektori spominaju ze Wilderov Stalag 17 je oproti tomuto len obycajnafraska - mno, Stalag som este nevidel a ani neviem kto tam rha. Viem len, ze to natocil Billy Wilder. No a par slov k Lubitschovmu filmu - mne teda scena kedy bol Hytler v uliciach Varsavy neprisla nijak genialna, teda doteraz nechapem ludi co tuto scenu glorifikuju. Tempo ma ale tato komedia, vyborne, to musim uznat, hercov som nepoznal, snad len zenu Clarka Gablea Carol Lombard - a i tu sa stalo velke nestastie - ake, to si precitate. Dialogy perfektne, kulisy namakane ...... absolutne hodnotenie davam preto, ze uz konecne viem kde sa inspiroval Truffaut so svojim filmom le Dernier metro : 100 % ()
Na jevišti života a smrti, slečno Thálie. Lilie, bard o hamletovské otázce a kol. hlava nehlava bijí hlavouny fanatického myšlení, až třísky z prken divadelních lítají. ()
Podobne tematicke filmy snad s vyjimkou Diktatora a Stalagu 17 nemam moc v oblibe a tento snimek neni vyjimkou. Nad scenarem jsem moc neuvazoval a tak si alespon vychutnaval solidni dialogy a herecke vykony v cele s vybornou Carole Lombard, ktera se bohuzel premiery nedozila. ()
Lubitsch podruhé a stejné výtky jako u Obchodu za rohem. Tady sice nebyl bezvadný záběr, nicméně plusové body film získává za zesměšňování nácků, kterého samozřejmě nemůže být nikdy dost. Přítomnost v žebříčku je mi však záhadou. 50% ()
HER HUSBAND IS THAT GREAT, GREAT POLISH ACTOR, JOSEF TURA. YOU'VE PROBABLY HEARD OF HIM. OH, YES. AS A MATTER OF FACT I SAW HIM ON STAGE WHEN I WAS IN WARSAW ONCE BEFORE THE WAR. REALLY? WHAT HE DID TO SHAKESPEARE WE ARE NOW DOING TO POLAND! Mno slabší filmeček, který hodně sráží prvních asi 40 minut. Potom na scénu přichází herec Tura a jeho hra na profesora Alexandera Siletskyho. To už bylo o něčem jiném. Zajímavá je doba vzniku, protože na začátku roku 1942 to ještě nevypadalo, že by Německo mohlo válku prohrát, ba naopak. Na filmu mi asi nejvíc vadili herci. Přišli mi takový nijací, až na režiséra z divadla, který v uniformě se svým knírečkem a kulatými brýlemi, opravdu působil jako SS man a pak ještě velitel gestapa Ehrhardt, který se do tohoto typu komedie opravdu hodil. A pamatujte, za všechno může SCHULZ! ()
Pro mě je to minimálně film tohoto měsíce. Neskutečný. Jak já nemám rád filmy z 30-40-let, a tento mě převálcoval jak nic. Satira, že by to měli učit. Nemůžu jinak než dávat sto procent, protože darmo přemýšlím, tady je všechno dokonalý, ať už jde o scénář, herecké výkony, anebo další. Chaplinův Diktátor má parťáka. 5/5 ()
„I hope you'll forgive me if I acted a little clumsy, but this is the first time I ever met an actress.“ „Lieutenant, this is the first time I've ever met a man who could drop three tons of dynamite in two minutes.“ — Místy to vypadá jako Hanebný pancharti v podání Monty Pythonů; není se čemu divit, že to ve své době publikum tak docela nepobralo. „So they call me Concentration Camp Ehrhardt?“ ()
Aj počas neveselého obdobia vojny dokázali vytvoriť vtipný film o vojne a súvisiacich veciach. Fóry nasledujú jeden za druhým, hlavne na začiatku. Štúdiovosť filmu nevadí, kým nie sme ochudobnení o scény z letiska a bombardéra, ktorým správny chlap dokáže zhodiť tri tony dynamitu za minútu. ()
Hodně konverzace a pomalý rozjezd. Humor je místy trochu starosvětský, ale některé gagy jsou vysloveně geniální. Jinak zápletka získá grády až zhruba v polovině, potom to ovšem odsýpá slušně. I přes jistou naivitu to bylo příjemný, doplnil jsem si filmové vzdělání o dalšího klasického režiséra. ()
4+. Kdyz uz ta sympaticka Carole Lombard chudak skoncila tak smutne, je alespon malou utechou, ze jeji posledni film byl takhle kvalitni...Neni to uplne "silena legrace", ale pribeh je zamotany naprosto dokonale a velmi zabavne - plus si k tomu prihodte par komickych vyjevu, nekolik vtipku a mate temer bezchybnou a inteligentni komedii namirenou proti nacistum a spol. :-) Doporucuji vsem, kteri jeste nevideli..! ()
Hanebný pancharti ze 40. let. Opravdu! Zápletkou i stylem humoru si jsou oba filmy neskutečně podobné, ačkoliv je mezi nimi rozdíl více než 60 let. ()
Tak už vím, kde Tarantino sbíral inspiraci na Hanebný Pancharty :) Ale, když tohle ponechám stranou, tak To Be or Not To Be je jedna z nejlepších válečných komedií, jaké jsem viděl a velký podíl na tom má Jozef Tura, velký polský herec, bez něhož by byl film poloviční! Co na tom, že o něm nikdo neslyšel... ()
Lubitsch se po komunistech v Ninočce pustil v Být či nebýt do nacistů. Skupina herců se v okupované Varšavě snaží zastavit profesora Siletského, který přiváží gestapu seznam odbojářů. Námět na válečný thriler, ale Lubtisch z toho udělal brutální komedii plnou převleků, hlášek a s nezbytným milostným trojúhelníkem. I když tu nechybí pár napínavých scén, většinu časů jsou tu Němci víceméně za pitomce (geniální postava plukovníka Erhardta) a hrdinové je vytrolí až k finální scéně s falešným Hitlerem. Celkem by mě potěšilo, kdyby měli tvůrci koule a nechají postavy spáchat na Hitlera atentát jako například Tarantino, ale to už bych asi chtěl moc. Každopádně povedená komedie, která se sice ve světle toho jak Varšava nakonec dopadla může zdát nevkusná, ale to režisér dva roky před Varšavským povstáním nemohl tušit. Komedie roku 1942. ()
Tak toto bola od Lubitscha frajerina. Takto si kopnut do nacistov a este na vrchole ich moci. Vtipna inteligentna komedia, ktora mi velmi pripomenula Wilderov Stalag 17. Aspon viem od koho sa majster ucil. 9/10 ()
"You know, you're quite famous in London, Colonel. They call you Concentration Camp Ehrhardt." "Yes, yes. We do the concentrating, and the Poles do the camping." Satirická komédia, oprávnene zaradená medzi 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete, ktorá ma doslova zmietla tou smršťou skvelých nápadov ("And How is Professor Siletsky? " "Dead. Absolutely dead."). Chytali ma tak mohutné záchvaty smiechu, až som ostával v hlasnom úžase z toho, že sa mi niečo také môže prihodiť pri 80 rokov starom filme. Rozhodne sa tu pritom nejedná o nejaký jednoduchý situačný humor, ale o humor dokonale vypointovaný, kde si na pointu treba často dlhšie počkať, ale potom to stojí za to (výstižne o tom píše aj xxmartinxx). Film ma uchvátil už tým geniálnym začiatkom s Hitlerom ("Heil Hitler!" "Heil myself.") a náramne ma bavil až do posledného "to be or not to be". Je skoro až na neuverenie, ako dokáže byť tento inteligentný a viacvrstevný film nesmierne vtipný a popri tom aj dramatický, s mrazivo silným posolstvom. Je tu ešte viacero vecí, ktoré by som mohol pochváliť, ale obzvlášť musím vyzdvihnúť skvelý scenár so skvelými dialógmi. Zaujímavosťou je, že toto nadčasové dielo bolo silnou inšpiráciou pre Quentina Tarantina a jeho film Inglourious Basterds (2009). "In the final analysis, all we're trying to do is create a happy world." "And people who don't want to be happy have no place in this happy world. Well, that makes sense." ()
Velice zábavná komedie s absurdím dějem, kde nesmíte přemýšlet ale jen se bavit. Některé vtipy byly velice povedené, smíchy jsem doslova brečel na konci když skákali Němci z letadla. ()
Zas takova slava to neni. Lepsi byla Ninocka. Par foru je vybornych (Hail ja, koncetrakovy Ehrhardt atd.). Chtel bych vypichnout Siga Rumana v roli plukovnika Ehrhardta, ten mel takovy parodicky role v krvi. ()
Alo jo, tohle je ještě dobrá stará americká komedie, které se dalo od srdce zahrát. Málem jsem ji ohodnotil omylem u remaku, nechápu, proč se vůbec zdařilé komedie někdo snaží natáčet znovu, vždycky z toho je jen ohřívaný guláš. Podivuhodné, jak se za mořem tak rychle objevila crazy komedie s námětem, který si bere na mušku německý nacismus. Ostrá satira dnes ovšem už nevyzní tak jako kdysi, víme, že všechno bylo mnohem tragičtější a že Američané u toho v první fázi války ze své vychytralosti ještě chyběli. Tenhle film je trošku předobrazem kultivovanějších komedií o francouzské Sedmé rotě. Ano, tenkrát to ještě Američané vnímali jako něco, co se děje za oceánem a co se jich netýká... ()
Reklama