Režie:
Joseph L. MankiewiczKamera:
Milton KrasnerHudba:
Alfred NewmanHrají:
Bette Davis, Anne Baxter, George Sanders, Celeste Holm, Gary Merrill, Hugh Marlowe, Gregory Ratoff, Barbara Bates, Marilyn Monroe, Thelma Ritter (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Americký režisér a producent Joseph L Mankiewicz je u nás známý především díky velkofilmu Kleopatra (FP 16/68). Na vrcholu své kariéry byl v letech 1949 50, kdy obdržel Oscary za režii a scénář filmu Dopis třem manželkám (1949) a o rok později za režii dramatu z divadelního prostředí Vše o Evě. V příběhu ambiciózní dívky, která se stane během jediné sezóny hereckou hvězdou, režisér poodhaluje mnohé ze zákulisí uměleckého života v New Yorku, v němž přinejmenším stejnou roli jako talent hrají intriky a bezohledná touha po slávě. Tak trochu v rozporu s názvem filmu je hlavní hrdinkou filmu stárnoucí hvězda Margo. Ta se stane obětí dravé Evy a musí jí uvolnit své místo na diváckém výsluní. Skvělý herecký výkon Bette Davisové můžeme i s odstupem let hodnotit jako hlavní devizu filmu, ve své době oceněného šesti Oscary )nejlepší film, režie, scénář, kostýmy, vedlejší mužská role George Sanders, zvuk). v titulní roli se objevila Anne Baxterová a v epizodní roli přihlouplé dívenky, toužící po kariéře, Marilyn Monroeová. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (154)
Bette Davis jako Margot předvedla ohromující herecký výkon. Atmosféra a zbylé také skvělé postavy (a výkony) je příjemná po celou dobu a to 138 minut v té době neměl tolik % kinofilmů jako dnes. Obrat nečekán hlavně díky obsazení, kdy jsem byl na začátku na straně Evy (a malounko proti Margot), díky Anne Baxter. Proto není divu, že mě tak ohromil až šokoval Evin rozhovor na záchodcích s kamarádkou Margot. Vypravěčský tenis se mi velmi zamlouval, přesně se sem totiž hodil. PS: Kousek vystihující konverzace: - O Macbethovi_- Už jsme tě takovou zažily. Je po všem, nebo to teprve začíná?_-Připoutejte se. Bude to divoký večer. PPS: Marilyn hereckou sestavu příjemně obohatilo. ()
Strhující herecký koncert. ()
NFR 1990, Oscar 6 : Nejlepší film, Režie, Herec VR - George Sanders, Kostýmy ČB, Zvuk, Scénář + 8 nominací: Herečka HR - Anne Baxter, Herečka HR - Bette Davis, Herečka VR - Celeste Holm, Herečka VR - Thelma Ritter, Kamera ČB, Výprava ČB, Střih, Hudba . . . . . . .Zlatá Palma - výběr ()
Herecký koncert a výborný scénář, který má i po té spoustě let co říct a bez nadsázky myslím, že se toho v tomhle směru v showbusinessu moc nezměnilo. Cynismus, závist, podrazy, intriky, podlézání, to všechno bylo je a bude součástí továrny na sny, protože to je v lidech a ne v době. Bohužel ale jak tu už napsali jiní, režie je hodně divadelní a film obsahuje několik hluchých míst, které jej oddělují o absolutní špičky. ()
Občas mi připadlo, že tu vážnou notu, na kterou snímek hraje, nebere dost důkladně. ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby USA $8,463,463║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Herci předvádějí v tomto příběhově velmi průhledném snímku výbornou práci, která však nestačí k tomu, aby šlo o přelomovou záležitost hodnou nesmrtelnosti. Ve své době šlo jistě o zjevení z nebe, ale dnes to již tak nepůsobí a s věkem odešla část kvality. ()
Scénář: Joseph L. Mankiewicz .. Rozmázlá divadelní star satira na téma ženských potvor. Moc dlouhé, tím zbytečně rozředěné, přesto stále výborné i napínavé. Herecké výkony svůj lesk neztratí ani po letech, ale těch dialogů je pro děj a jeho pochopení snad až nadbytečně. Vše o Phoebe, vše o Evě, vše o těch prolhaných manipulátorkách. ()
Herecky dokonalé, ovšem dějově s ohledem na rozsah stopáže nedostatečné. Tedy přesný opak tohoto komentáře, který je sice krátký, ale obsahově hrubě nevyhovující. ()
Krásné a vznešené dialogy v nenapodobitelné atmosféře ve snímku, na který se krásně dívá i ve chvílích tichých a klidných. Mankiewicz ukázal dva rozdílné pohledy na umění, ironický a karieristický v postavě Margo (dokonalá Bette Davis) a idealisticky naivní a láskyplný u Evy. Nebo snad...? ()
Nabízí se srovnání se Sunset Boulevardem. Stejný rok, dvě mrazivé satiry s podobným tématem, dva vrcholy dvou velkých režisérů a oscarový souboj mezi nimi. Nedovolil bych si přímo říct, že Eva ho vyhrála nezaslouženě, ale v mých očích za Wilderovým majstrštykem přece jen zaostává. Možná je to tím, že k filmu a jeho zašlým hvězdám mám vřelejší vztah než k divadelníkům, kteří nehrají, ale "táhnou Thespidovu káru". :o) Ale je to i v jiných věcech - proč bychom třeba měi věřit, že je hlavní hrdinka tak fantastická herečka, když ji vlastně nikdy nevidíme přímo v roli? Jen proto, že ji hrála fantastická herečka Bette Davisová? Víc mi ale vadí jiná dramaturgická nedůslednost - Davisová není zdaleka jediná, kdo o intrikaření Anne Baxterové ví. Není v tom sama, nemusí nikomu nic vysvětlovat, všichni kolem chápou, o co jde. Tím Mankiewicz-scénárista nastražil past na Mankiewicze-režiséra, protože když se vzdal modelu "sama proti všem", připravil se o část dramatického potenciálu a nepříjemně mnoho scén pak zinscenoval jen jako akceprostou konverzaci, kde se vždycky tři čtyři postavy sejdou a unisono pláčou nad rozlitým mlékem. 70% ()
Film, který stojí na skvělých hercích a výborném, i když předvídatelném scénáři. Ale možná je to záměr, protože jsem byl napnutý, jestli je to opravdu tak, jak si myslím, že to je. Bylo. A právě proto si myslím, že je Vše o Evě velice dobré drama na jedno podívání, které Vás sice bude celou dobu bavit, ale po skončení na ně zapomenete. Zaslouží si hezkých 70%. ()
Jeden ze 100 filmů, které musíte vidět, než umřete. Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. ()
Světská sláva polní tráva, ale říkejte to někomu, kdo je pro vysněné sousto té šťavnaté pastvy ochotný jít přes mrtvoly i zjištění, že si své místo na slunné pastvině bude muset uhájit před dalšími trávychtivými uzurpátory, kteří hodlají vzdor tomu, že se jedná o typický pokrm býložravců, bojovat se zuřivostí šelem. Věčný příběh o pokušení, slávě a deziluzích v některých pasážích mírně umrtvuje ne vždy výrazná režie, ale jedovatě vtipný scénář a skvělí herci jsou natolik znamenitou živou vodou, že jsem na to prakticky hned zapomněla. Zejména Bette Davisová vydechuje krásu, talent a osobitost tak samozřejmě jako jiní lidé oxid uhličitý a nutí mě ke svým obvyklým steskům, kdy u filmů staršího data opakovaně trousím vzdechy "proč se takoví chlapi už nerodí," přidat i kajícnou obměnu této věty s ženským elementem. ()
Úžasné drama o skoro až dojemně patetické stárnoucí herečce (výtečná Bette Davis) a jí na paty šlapající (a přes mrtvoly jdoucí) mladé kolegyni (rovněž skvělá Anne Baxter). Pozoruhodný je taky scénář, který nejen hýří brilantními dialogy, ale i rafinovaně přesouvá pozornost (a vypravěče) od jednoho aktéra k druhému. Kromě střetu dvou hereček se podíváme i na další a neméně zajímavé vztahy za oponou. Nádherný a nadčasový film o cestě za slávou a tím, co je pro ni třeba obětovat. ()
Výborní herci, silný námět, sebejistí lidé za kamerou. K naprostému štěstí mi chybělo jen pořádné stupňování děje. Mám pocit, že těch emocí šlo vymáčknout víc. Jinak pěkné. ()
Jo tak takhle nějak si představuju vysokou školu (především ženského) herectví. Anne Baxter jako Eva, se svým až děsivě umírněným projevem od prvních lehkých náznaků skutečných ambicí až po postupnou proměnu ve výslednou „formu“, mi předvedla herecký koncert jako už dlouho nikdo (nutno ovšem poznamenat, že Bette Davis jí byla, když to tak drze napíšu, téměř rovnocennou protihráčkou). Z mužských postav bych určitě chtěl zmínit DeWitta, jehož cynika jsem si opravdu užíval (vůbec mě snímek svým občasným jízlivým humorem mile překvapil). Ale film má rozhodně co nabídnout i po příběhové stránce. Děj mně osobně přišel dostatečně chytlavý na to, aby člověka dokázal přes 2 hodiny zabavit (i když se jistě sem tam najdou slabší místa) a sledováním nenápadného vzestupu zase plně zaujmout; a kupříkladu na takovou děkovnou řeč, vůbec nejkrásnější scénu filmu, se rozhodně vyplatí si počkat a následně ji vychutnat plnými doušky. Pobavil mě i konec s koloběhem. Vidím to na slabší, ale plný počet. Zajímavý komentář: GilEstel ()
To, co nejprve vypadá jako klasická konfrontace zralá žena vs. mladá najivní dívka, se postupně čím dál víc mění v přetvářku a faleš. Nejvíc mě překvapilo, jak jednoduchý postup ke slávě by vlastně mohl být. Ovšem za předpokladu, že máte na počátku štěstí na osudové setkání. ()
Filmy zo zákulisia hollywoodskeho priemyslu mi vždy veľmi imponovali a hoci divák dostáva tradične dokonale naaranžované dielo s celou tou impozantnou maškarádou, v duchu sa mnohokrát pýta: ,,Je herečka, čo stvárňuje hlavnú postavu, aj v skutočnosti do očí bijúca mrcha?" Alebo naopak: ,,Je možné zlomiť pokoru nepoškvrnenú hviezdnymi maniermi?" Premena hlavnej postavy nás však nepriamo núti klásť si tieto otázky. Chcela by som zažiariť na chodníku slávy čoby Marylin Monroe s najkrajšou tváričkou pod slnkom.... ale stojí to za tie prekážky, úskalia, dobývanie, ničenie, pretvárku,...? Perfektný scenár a koniec koncov, vynikajúci herci, ktorí svoje postavy žili. ()
All about Eve a například Sunset Blvd. jsou klasické příklady toho, jak se Hollywood v 50. letech měnil, až se změnil úplně. Začalo se víc tlačit na pilu, klasické hvězdy, které přežily válku, začaly neúprosně stárnout, a dravé mladí pomalu přicházelo ke slovu. A přesně o tom i ty filmy vyprávějí... ()
Reklama