Režie:
John McTiernanScénář:
Jonathan HensleighKamera:
Peter Menzies Jr.Hudba:
Michael KamenHrají:
Bruce Willis, Jeremy Irons, Samuel L. Jackson, Graham Greene, Colleen Camp, Anthony Peck, Kevin Chamberlin, Michael Cristofer, Tony Travis, Jeannie Epper (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Uprostřed New Yorku vybuchne za bílého dne bomba. Atentátník zavolá šéfovi policie Walterovi a chce hrát hru „Simon říká“ s poručíkem Johnem McClanem. Walter se mu snaží vysvětlit, že McClane je suspendován, ale když Simon pohrozí, že nechá vybuchnout další budovu, nechá Walter Johna najít. Prvním jeho úkolem je jít do černošské čtvrti s transparentem, že nenávidí černochy. Všimne si ho černý prodavač Zeus a John mu při rozhovoru řekne, o co jde. V ten moment si ho však všimne i parta mladíků a vytáhnou na něj zbraně. Zeus Johnovi pomůže a společně ujedou taxíkem. Dostanou se na policejní stanici, kde se všichni snaží vypátrat Simonovu totožnost. Johnův kolega analyzoval Simonovu bombu, která je velmi propracovaná a součásti na ni byly nedávno ukradeny z jednoho skladu. Podle množství, které zmizelo, je jasné, že Simon může sestrojit obrovské množství bomb, které lze navíc odpálit rádiem, vysílačkou nebo mobilem... Simon znovu zavolá a spojí se s Johnem. Ví i o tom, že Johnovi pomohl Zeus, kterého zapojí do hry také. Za čtvrt hodiny musejí být oba u stanice metra, kam jim zavolá do budky. Po vyřešení jeho hádanky je pošle na další místo, kam musejí dorazit včas, jinak vyhodí do vzduchu vlak metra. John se snaží najít bombu v metru a Zeus jede na určené místo, kam bude Simon opět volat do telefonní budky. Simon to ale neuzná jako splnění úkolu, když přišel Zeus sám. John mezitím našel ve vlaku bombu, kterou vyhodí z okna a ta pak exploduje. Výbuch způsobí obrovské škody v metru i na povrchu, a protože se úkol téměř nedal splnit, myslí si John, že bomba měla vybuchnout právě tady, na Wall Street... Objeví se agenti FBI a několika dalších agentur, kteří si myslí, že za útoky stojí Peter Simon Gruber, bývalý důstojník německé armády, který je zároveň bratrem Hanse Grubera, jehož John před časem zabil v Los Angeles při útoku na budovu Nakatomi. Jeho pomocníky jsou Targo, bývalý důstojník maďarské armády a jeho přítelkyně Katya. Pak zavolá Simon a oznámí jim, že do jedné základní školy umístil jedenáct set kilo trhaviny a je načasovaná na třetí hodinu odpoledne. Nesmějí se pokoušet bombu deaktivovat a rozbušky prý fungují na frekvencích policie a FBI, takže nesmějí používat ani vysílačky... (TV Prima)
(více)Videa (2)
Recenze (755)
Zasraný mobily, podělaný sráči! John McTiernan a Bruce Willis přibrali na palubu Jeremyho Ironse a černého rasistu Samuela L. Jacksona a s grácií se vrátili. Po revoluční jedničce a geniální dvojce, se nám dostalo vysoce kvalitního pokračování, jenž je prošpikované skvěle natočenou akcí (výživná je např. scéna s taxíkem v parku) a řízným humorem (Wall Street 112? Prosím!). Výborný, špičkově zrežírovaný akční film, u kterého jsem si užil i ten občas kritizovaný závěr a skvěle se po celou dobu stopáže bavil. Vynikající podívaná s neutuchajícím tempem od první do poslední minuty. ()
// Tů, tu tu tu tu tů, tu tů, tů, tu tu tu tu tů, tu, tů. Jak jsem tomu roky nemohl přijít na chuť, tak návštěva kina během jednoho sychravého summer in the city víceméně smazala veškeré mé zbývající výtky. Je to nahláškovaný, naspeedovaný a skvěle vygradovaný, navíc je to poměrně nekompromisní až brutální. Jedničku s dvojkou to u mě už asi nepřebije, ale to vůbec nevadí. Na těch pět hvězd to zvedám i tak. ()
(Můj) brácha má prima bráchu? Simon sice Hansovi co do vzhledu zrovna z oka nevypadl, ale stejně jako on má charisma na rozdávání (jestli ne ještě víc) a znovu jde o prvotřídního záporáka. John je zde sice už bez manželky, ale zato se samotným Diem (tudíž kdo by ji potřeboval, že). Akce (i té méně snesitelné) je tady oproti předchozím dvěma dílům ještě víc, stejně tak, a to zvláště potěší, i humoru, ale kompenzace se musela někde projevit, a to v neúměrné délce. Ke konci se už prostě vytratilo napětí a já myslel na to, kolik minut ještě zbývá, to by se stávat nemělo. Takže, stejně jako u jedničky a dvojky to budou celkově znovu 4*. ()
McTiernan se vrátil za kameru a vcelku zdárně se mu protagonistu předchozích dvou filmů, zatvrzelého sólistu, podařilo dokopat k usilovnější spolupráci s parťákem (který jako kdyby utekl z filmu Spikea Leeho). Buddy movie schéma můžeme vnímat jako zpronevěření se zákonitostem jedničky a dvojky, nebo taky jako nutné podřízení se zákonitostem trhu, protože filmy s dvoubarevnou dvojicí slibovaly přilákat více černošských diváků. Klaustrofobní lpění na jedné lokaci (mrakodrap, letiště), nezůstalo zachováno jenom zdánlivě. Prostorem, z něhož John tentokrát nemůže uniknout, je totiž rovnou celý New York, který si padouch proměnil ve své hrací hřiště. Topografie NY je chytře využívána během první poloviny filmu, tvořené z postupného plnění úkolů se samostatným časovým limitem, které - v čem tkví jejich zrádnost - nevedou k hlavnímu cíli (dopadení padoucha) a ukážou se jako pouhé macguffiny k vytváření akčních scén. Tvůrci si díky tomuto chytrému švindlu mohli dovolit navázat na jedno odhalení hned dva body obratu - když se o skutečném smyslu explozivních hádanek dozvíme my (a na základě toho začneme vytvářet své hypotézy) a když totéž o několik minut později trkne také hrdinu. Toto porušení žánrových pravidel nachází paralelu v samotném příběhu. Teprve porušení pravidel diktovaných teroristou, který projevuje obdivuhodnou znalost vyprávěcí struktury akčních filmů ("This, gentlemen, is where the plot thickens"), Johnovi uvolní ruce a spustí dějovou linii vedoucí k likvidaci Grubera. Původní dějová linie ale ještě není zakončena (jakkoli by být mohla, jak se ukáže v překvapivém finále školního subplotu) a dochází tudíž k rozvětvení vyprávění a možností rozvíjet dále paralelně dvě, resp. tři akce (policajti, John, Zeus). Také napětí je tudíž několikanásobné. Jako kdyby nestačilo, že i pouze se Zeusem a Johnem je film neuvěřitelně našlapanou smrští šílených akčních kousků. Pravda, občas až moc šílených, vymyšlených kvůli ohromujícímu efektu a tedy bez ohledu na logiku vyprávění, natož na jakoukoli věrohodnost. 80% Zajímavé komentáře: Lateef, choze, Rex Mundi, agathon, Weirdman, Barak ()
Nudná a neakční patlanina, kterou McTiernan pohřbil jednak svoji kariéru a jednak i základní dějovou osu celé Die Hard. Jak jednička, tak dvojka byly souboj jedince proti značné přesile. Jednou mrakodrap, podruhé letiště. Sem tam se nějaký ten detail pozměnil. Harlin je trochu lepší v akci, ale jinak šlo v podstatě o to samé. Tento atraktivní trademark jde však ve třetím pokračování úplně stranou. Ve snaze co nejvíce zaujmout, co nejvíce se odlišit motá režisér dohromady všechno možné. Otočí město vzhůru nohama, uráží černou komunitu, objeví se tu i "pomocník" Samuel L. Jackson (což o to je cool, jen tu jaksi nemá co dělat) a hlavní záporák Jeremy Irons je jednoduše trapný. Akce je sakramensky málo a s dvojkou se absolutně nedá srovnat. Tím nejmenším problémem jsou pak velmi často přítomné pomocné berličky v krkolomném ději (najednou někoho něco napadne a kupodivu to vždycky vyjde), kaskadérské kousky z kategorie snů (jak by mohl někdo přežít skok z cca 10 metrů na železný kontejner) a tupé vizuální efekty (voda v tunelu). ()
Galerie (62)
Photo © 20th Century Fox
![Smrtonosná past 3 - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/451/159451613_3e90ee.jpg)
Zajímavosti (71)
- Bruce Willis (John McClane) a Samuel L. Jackson (Zeus) se kromě tohoto snímku společně objevili i ve filmech Vyvolený (2000), Pulp Fiction: Historky z podsvětí (1994) a Nabitá zbraň 1 (1993). (tyzmrde)
- Když jeden z agentů FBI mluví o nacistické jednotce převlečené za Američany během druhé světové války, John McClane (Bruce Willis) mu odpoví, že ten film viděl. Odkazuje tím na film Bitva v Ardenách (1965). (Plukovnik538)
- Na to, aby ste ukradli všetko zlato z Federálnej rezervnej banky, potrebovali by ste zhruba 480 nákladných vozidiel. (WalterIK7)
Reklama