![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/444/444566_9050f5.jpg)
Režie:
Sven NykvistScénář:
Lasse SummanenKamera:
Sven NykvistHudba:
Luboš FišerHrají:
Stellan Skarsgård, Ewa Fröling, Max von Sydow, Liv Ullmann, Björn Granath, Erland Josephson, Rikard Wolff, Björn Gustafson, Agneta Prytz, Helge Jordal (více)Obsahy(1)
Príbeh nás zavedie do hladomorom zmietaného Švédska roku 1867. Chudobný a nezamestnaný Helge Roos (Stellan Skarsgård) zabije svojmu bývalému zamestnávateľovi býka, aby nakŕmil svoju rodinu, hlavne svoju malú dcérku, ktorá je kvôli hladu už na pokraji smrti. Vec sa mu istý čas darí utajiť, ale napokon náhodou vyjde pravda na povrch a Helge je odsúdený na doživotie a 40 rán palicou. Nechá tak svoju ženu s dcérou samé a nezaopatrené. Podarí sa im bez neho prežiť? Stretnú sa vôbec ešte niekedy? (misterz)
(více)Recenze (27)
Občasný režisér, o to významnejší kameraman Sven Nykvist vytvoril významné dielo, sociálnu drámu z 19. storočia odohrávajúcu sa kdesi na dedine vo Švédsku počas hladomoru. Príbeh plný smutných a drsných scén, rozpráva o pude sebazáchovy, lásky k blížnemu a veľkej sile človeka. Vo filme sa stretli severské herecké hviezdy, prím však hrajú vynikajúci Stellan Skarsgård a filmársky matador Max von Sydow. ()
Oscar 1 nominace: Cizojazyčný film ()
Přes počátečních asi pět minut, kdy jsem musela použít rychloposuv (kdo mě zná, tak ví), jsem měla možnost vidět jeden z hodně drsných, smutných a syrových příběhů, který mě zasáhnul až na dřeň. Kdysi jsem četla knihu od V. Moberga "Vystěhovalci" a měla jsem pocit, že jedna malá část z této knihy byla přenesena na plátno, protože se zabývá téměř stejným problémem, kterým byl hlad, zoufalství, beznaděj a mnohdy právě i útěk do země zaslíbené - Ameriky. Pro mě tudíž nebylo vůbec obtížné uvěřit tomuto dramatu v kterém je středobodem ztráta býka. Chápu tudíž i ten Helgův zkrat, který ho nakonec dostal až před soud, ale už vůbec jsem nebyla schopná vstřebat rozsudek soudu, natolik byl šokující. Celý film se nese v sině depresivním duchu a proto považuji ten závěrečný moment za jediný světlý, pozitivní paprsek a díky za něj. Po herecké stránce mě zaujala Ewa Fröling se svýma smutnýma očima v roli Elfrídy a ostatní herci jako je Stellan a Liv, tak o těch není třeba ani psát, protože o jejich hereckých kvalitách není důvod pochybovat. ()
„Jak jsi mohl?! Jak jsi to mohl udělat zrovna Svenningům?“ - „Svenning má další. My musíme přežít!“ A o přežití tady jde především…Nykvista jsem vnímal hlavně jako Bergmanova dvorního kameramana, proto jsem byl zvědavý, jak se popasoval s režií. Býk možná není výjimečný snímek, ale pořád je to poctivá filmařina, která sází na autenticky působící silný příběh ruku v ruce s hereckými výkony a sympatiemi diváka k trpícímu páru. Ten žije v neustálém strachu z prozrazení, přičemž svědomí dělá své. Helge se snaží skrýt zločin a myslí i na detaily („Nemůžeme jíst tolikrát denně. Začínáme vypadat moc zdravě.“). Jenže po tom, co Elfrida dostane opravdu tupý nápad, se vše pokazí (od té chvíle u mě postava kněze definitivně skončila) a muže se ženou čeká zatěžkávací zkouška nejen jejich vztahu, ale i samotného života. Postoje a chyby obou se dají chápat a těžko se jim něco zazlívá. Nicméně smířlivý konec mně už moc severský nepřišel a ke snímku mi příliš nepasoval. Potěšila naopak Fišerova hudba. Za mě slušné 4*. ()
Co se týče děje, tak malebné obrazy z přírody chmurný příběh krapet poetizují, nicméně s příběhem v rozporu nejsou. Dokonce mohu říct, že jsou vizuálně působivé. A pokud jste fandové severské kinematografie, pak vězte, že tohle filmové dílo určitě za vidění stojí. Ostatně lidské vztahy i tady mají nadčasovou platnost. ()
Za ukradení, zabití a snězení býka - 40 ran holí a doživotí...nu, dnešní tresty jsou oproti minulosti vskutku směšné. Severská balada mající vše - vina + trest, epika - příběh, dialogy, konflikty a lyrika - příroda souznějící s příběhem (podobně, jako třeba v Máchově Máji). Syrový příběh s Bergmanovými (nejen) herci o přežití, o tom, jak se člověk musí rvát o život, jak nakonec zhřeší a zda lze onen hřích ospravedlnit. Též o tom, že spíše než bohatý pomůže chudému zase jen člověk chudý. Krásná kamera doplněná skvostnou hudbou a skvělé herecké výkony. Co více si přát? A ta nejistota, jak se vše skončí, kdy bude trestům konec, kdo přežije, balady přece nemívají dobré konce, dává snímku patřičnou sílu. Nadčasové! ()
Lyrická dráma, ktorú zdobí jednoduchý príbeh s veľkým myšlienkovým presahom. Snímok vládne hroznou bezútešnou atmosférou v tomto prípade v podaní hladomoru vo Švédsku r. 1867. Hlavný hrdina Helge v zúfalstve, od hladu a aby nakŕmil svoju malú chorľavú dcérku, zabije bývalému zamestnávateľovi býka a mäso si ukryje. Už to vypadá, že sa mu to prepečie, ale neprepieklo sa. Dostane trest 40 rán palicou a doživotie. Absurdne nespravodlivý trest. Lenže ťažká doba plodí divoké zákony, spomeňme na Drakóna. Manželka a dcérka sú ponechané napospas osudu, bez živiteľa, ktorý by sa o nich postaral... Priznám sa, keď som videl tú malú, v tom strašnom prostredí a podmienkach, nebolo mi všetko jedno, cítil som len jednu veľkú guču v krku. Nemôžem zabudnúť ani na psychologický rozmer, ktorý je tu naozaj výrazný, hlavne čo sa týka postavy Helgeho, jeho výčitiek svedomia a zmierovania sa s osudom a trestom. Naozaj nádherné dramatické dielo. Jeden výrok, ktorý hovorí za všetko: "...žena, musíme začať menej variť, začíname vypadať zdravo..." ()
Takový méně romantický severský Jean Valjean zamorduje pro utěšení hladu býka a nejtěžší trest mu za to připraví jeho svědomí. Mladý Stellan prokazuje své herecké kvality, vůbec jsem neměla problém tomu robustnímu chlapisku uvěřit, že hladoví. ()
Drsný príbeh typický pre severskú filmovú tvorbu, v ktorom je človek schopný vykonať zúfalé činy, ktoré robia zúfalí ľudia v zúfalých situáciách. A nad tým všetkým je odpustenie a hlavne LÁSKA. Veľmi skutočné, krásna hudba a výborní herci. Odporúčam! ()
Dramatický příběh chudé rodiny s maličkou dcerkou v době kruté zimy roku 1867 mě zasáhl, po pravdě neumím si představit, jak hrozné musí být pro milujícího rodiče, když jeho dítě pomalu umírá hlady.. Mladý Stellan Skarsgård je v roli Helgeho strhující a pro mě naprosto odzbrojující, ani na okamžik jsem mu to neměla za zlé, chápala jsem ho.. Vím, že to nebylo dle zákona správné, nicméně svou rodinu zachránil a pokud jsem si dobře všimla, Svenninga to nijak výrazně nepoškodilo.. Výborní herci - Max von Sydow, Ewa Frölingová, Liv Ullmannová, nádherná hudba - Luboš Fišer, poutavě natočené drsně syrové drama.. ()
V širokém okolí mají všichni hlad. Hlad má i Helgeho rodina, nedávno narozená dcerka pomalu hlady umírá. Proto Helge jde a zabije býka, který patří bohatému muži, pro něhož Helge pracoval. Teď ale práce není, možná bude zase v létě. Po čase se Helge prozradí a je odsouzen ke 40 ranám holí a k doživotí. Jeho žena zůstala s malou Annou sama. Jak si poradí, když hlad je stále všude. Je to krásná žena a v okolí po ní kouká nejeden muž. Film z doby hladomoru ve Švédsku, v polovině 19. století. Mnoho lidí ze země prchá před hladem do Ameriky. Silné drama. ()
Na tenhle snímek jsem přišel úplně náhodou, mám moc rád hudebního skladatele Luboše Fišera a zjistil jsem, že dělal hudbu i k tomuto severskému majstrštyku. Na hudbě se kromě Luboše Fišera, který je zde zastoupen sonátou 1975 podílel ještě Edvard Grieg, ten zde má zastoupeno více místa a jeho hudbu nahrál Pražský synfonický orchestr v čele s dirigentem Václavem Smetáčkem. Hudba v tomto filmu nehraje zas tak důležitou roli, navozuje však tu pravou atmosféru. Největší prim zde hraje snad každý záběr, tohle je opravdová pastva pro oči a už úvodní scéna zabití býka je nehorázná pecka! Vůbec veškeré záběry jsou tak propracované, že v nich je vidět tolik věcí, at´ už různé rekvizity v domě, ve vězení, nebo v přírodě. A ty záběry každého ročního období, ufff!! Absolutní nádhera. Příběh je prostý a jednoduchý, avšak naprosto hypnotizující. Odehrává se v druhé polovině 19. století, Helge a Elfrída se svou malinkou dcerkou žijí o hladu a u jejich domu se objeví býk jejich souseda. Helge v zoufalosti býka zabije kladivem... Po nějakém čase se na to přijde a Helge je odsouzen k trestu 40 ran holí a doživotní vězení...Scény ve vězení jsou hodně temné a tam bych se teda dostat nechtěl. K vynikajícímu požitku patří skvělé herecké výkony Stellana Skarsgarda v roli Helgeho, Ewy Frolling v roli Elfrídy a samozřejmě Maxe von Sydowa v roli faráře. Perfektní film, za kterej vděčím Luboši Fišerovi, jinak bych se o něm nedozvěděl. Pro zastánce severské kinematografie je tohle naprostá nutnost! ()
Ale kdeže! To není tak jednoduché psát jako Hemingway a točit jako Bergman o základních věcech člověka bez příkras, "průjmu slov", velkých gest, prostě, holými větami, a přesto výmluvně. Ze tří pilířů tohoto dramatu - zločinu, trestu a odpuštění - je tím klíčovým odpuštění. A to tvůrci nepochopili. Vůbec nevidíme jak odpustil okradený, a manželská nevěra je odpuštěna hladce jako v rodokapsu. --- Ambice veliké, obsazení elitní, ale herci pomalu nemají co hrát, protože scénář nedokázal vystihnout to podstatné. Vážení kolegové komentátoři dali hvězdičky za drama, jehož velikost si domysleli, leč v tomto filmu neviděli. ()
ocenenia : Oscar 1992 - Nominácia na najlepší zahraničný film ◘◘◘◘ MFF Cannes 1992 - uvedené v sekcii "Un certain regard" ()
Dozvěděl jsem až poměrně nedávno, že Sven Nykvist nějaký film i režíroval. No, a výsledek je takový, že film je to dobrý, dobře natočený (tak taky to točil Nykvist, co čekat jiného), dobře zahraný (aby taky ne, když tu hrají herci z Bergmanových filmů), má to zajímavý příběh a líbí se mi i to poselství filmu, které nám říká, že bychom si měli odpouštět- Problém tu je bohužel v tom, že to prostě není silné. Je znát, že Nykvist je skvělý kameraman, avšak se mu nepovedlo z toho vytvořit silný film, byť ten příběh na to má. Na Bergmana to rozhodně nemá, ale i tak se jedná o dobrý film, na který stojí za to se podívat. Btw, hudbu dělal Luboš Fišer. 4* ()
severský chlad .... chudoba... .nádherne stvárnené postavy ....vyborná eva froling ....este lepsi Skarsgard ...to všetko spútané dohromady v takom zvláštnom kritickom realizme škandinávskeho typu s peknučkým romantickým soundtrackom . Mimochodom hudbu k filmu nahral pražský symfonický orchester pod vedením Lubosa Fisera. :). (je to v záverečných titulkoch) ()
Asi nejznamejsi rezisersky pocin kameramana Svena Nykvista dopadl na vybornou. Byk jede ve vsech smerech na 100%, od pribehu az po hudbu. Hvezdne herecke obsazeni, atmosfera jako od Erbena, za kamerou sam Nykvist-pastva pro oci. Tady nemam co vytknout. ()
Film je úplně z jiného světa. Konec 19. století. Nevím vlastně co říct, viděno do konce. 70% ()
Deprimující filmová lahůdka ze Švédska, popisující psychologii viny mladého muže, jenž v zimě roku 1867, v době hluboké krize, zabil kladivem býka svého zaměstnavatele, aby ochránil svoji rodinu od smrti hladem. Mnoho švédů se v té době pokoušelo najít nový život v Americe, ale právě Helge držel pomyslný vlastenecký prapor a ve své zemi chtěl zůstat, i za cenu tohoto zoufalého činu. 40 ran holí a doživotní žalář jako trest, jsem vskutku nečekal, ale hrdý Helgeho zaměstnavatel Svenning, tento verdikt za ukradených 500kg masa považoval za adekvátní. Myslím, že film nominovaný v roce 1991 na Oscara za nejlepší cizojačný film, měl v divácích probudit smysl o tom co je správné a co špatné, a v důsledku toho, přemýšlet o soucitu, moudrosti a odpuštění. ()
Býk mi silně připomínal Kachyňovu Krávu. S tím rozdílem, že Kráva se mi líbila mnohem víc. Byla pro mě přesvědčivější, uvěřitelnější, poctivější. Postavy v ní měly charaktery, Býk jim nasadil masky- zlý (soused voják), zaťatý (soused chlebodárce), naivní až bláhový (kněz)... Trest pro Helgeho byl drakonický, boj s vlastním svědomím byl vykreslen přesvědčivě, čekal bych ale dramatičtější závěr. Helgeho pochopení a odpuštění přišlo na můj vkus příliš rychle. Ale dobře tomu tak. Natrápil se dost i tak a já spolu s ním. Heppáč byl téměř nutností. ()
Reklama