Režie:
Peter BogdanovichKamera:
Robert SurteesHrají:
Timothy Bottoms, Jeff Bridges, Cybill Shepherd, Ben Johnson, Cloris Leachman, Ellen Burstyn, Eileen Brennan, Clu Gulager, Sam Bottoms, Randy Quaid (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Příběh městečka, kde nikdo nechtěl zůstat. Na začátku 70. let zaznamenal Hollywood svůj zatím poslední umělecký rozmach. Jedním z nejdiskutovanějších filmů té doby se stalo Poslední filmové představení režiséra Petera Bogdanoviche (nar. 1939). Někteří kritici ho dokonce označili za „nejlepší filmový debut od Občana Kanea“, neboť netušili, že režisér už má za sebou jeden hraný film, natočený pro Rogera Cormana (Terče z roku 1967 s Borisem Karloffem v hlavní roli hororové hvězdy, která silou své osobnosti zlikviduje sériového vraha). Dějištěm je texaské městečko Anarene v roce 1951. Vítr se prohání jeho prázdnými ulicemi a ti lidé, kteří tu ještě bydlí, nacházejí rozptýlení v místní hospodě s hernou a ve starém kině. Obojí vlastní Sam, zvaný Lev, svědomí městečka a jeho obyvatel, který ještě pamatuje dávno minulé dobré časy. Jeho chráněnci, kapitáni školního fotbalového týmu Sonny a Duane se snaží užívat si života v pomalu umírajícím městečku. Jeho zánik symbolizuje poslední představení v místním kině, kam už skoro nikdo nechodí, protože většina lidí má doma nový druh zábavy – televizi. Zánik kina znamená nejen zánik posledních zbytků místní kultury, ale také zánik komunikace mezi lidmi. Bogdanovich natáčel na černobílý materiál (vynikající kamera veterána Roberta Surteese) a místo konvenčního hudebního doprovodu použil řadu dobových nahrávek (zejména písničky Hanka Williamse), což se od té doby stalo běžnou praxí. Mezi hereckými výkony nezazní jediný falešný tón. Vynikají zejména westernový veterán Ben Johnson (Sam Lev) a Miss Chicago z roku 1946 Cloris Leachmanová (trenérova manželka Ruth), kteří za své kreace obdrželi Oscary, ale také oba mladí představitelé Timothy Bottoms (Sonny) a Jeff Bridges (Duane), pro něž film znamenal první velkou hereckou příležitost. V úloze Jacy debutovala modelka Cybill Shepherdová, jejíž intimní vztah s Bogdanovichem během natáčení negativně ovlivnil jeho i její další kariéru. (Česká televize)
(více)Recenze (102)
Ospalá atmosféra teplého mestečka na texaskom zapadákove a nudiacia sa mládež, ktorá prechádza rôznymi milostnými eskapádami. Príbeh priateľov – tínedžerov neodmysliteľne vstupujúcich do života dospelých, ktorí je však plný nástrah i sklamaní. Filmársky zvládnuté vynikajúco, otázne je prínos ako taký, morálne-mravný aj vzhľadom na pozadie filmu: Režisér Bogdanovich zbadal Cybill Shepher na titulke Teen časopisu. Zobral ju do filmu a ona tam mala aférku s Jeffom Bridgesom, ako sama neskôr tvrdila. A následne na to skočila na samotného ženatého režisérom s deťmi, ktorému sa kvôli tomu rozpadlo manželstvo. Sodoma, gomora, alebo Beverly Hills neviem, ale tak podobne na mňa pôsobí aj tento film. Ako by si ho točili sami pre seba. ()
Padesátá léta na malém městě v Texasu, zobrazená černobílým (velmi kvalitním) filmem P. Bogdanoviche. Zajímavostí je debut představitelů dvou hlavních rolí. Zatímco Timothy Bottoms už později žádný velký úspěch nezanamenal, tak pro Cybill Shepherd to znamenalo začátek poměrně slušné kariéry (ona si tu mrchu taky vystřihla velmi věrohodně :) ... větší pozornost na sebe ale tentokrát strhli představitelé vedlejších rolí, kteří byli odměněni (pozásluze) Oscarem. ()
Peter Bogdanovich dokázal unikátně spojit precizitu klasického hollywoodského stylu – pečlivost v inscenaci černobílých záběrů, hladké grafické návaznosti, využití světla jako výrazně kompozičně motivovaného prvku – s evropskou tematikou aplikovanou na americké prostředí. Jde o evropské vyprávění a chápání postav, kdy není vyprávění motivováno primárně příčinou a následkem nebo naplňováním deadlinů, ale pracuje s paralelním vnímáním, mnohem uvolněnějšími kauzálními vazbami a vědomým neujasněním si cíle. ___ Snímek zachycuje krizi identity u poválečné baby boom mládeže na venkově a její pocit vyděděnosti a zbytečnosti, obecnou nevzdělanost a zoufalé hledání si impulzů k žití. Většina postav jedná právě hodně impulzivně na základě jednoduchých tužeb, není schopna uvažovat v širších kontextuálních rámcích a žije jednoduchou jednotvárnou existenci na maloměstě, kde mohou chodit do kina, opíjet se, hrát v malé herně a randit. A protože právě dospívají, film zachycuje posun z primární fascinace kinem do fáze posedlosti vztahy. ___ Centrem vyprávění je pak trojice postav dvou mladíků a jedné dívky, ke které postupně vyprávění dodává paralely v podobě odhalené minulosti a milostných traumat starší generace. Pojítko mezi těmito světy tvoří vztah jednoho z mladíků se vdanou čtyřicetiletou ženou, o kterém nakonec ve městě ví asi každý krom jejího manžela. Milostné vztahy zakládané spíš z nedostatku příležitostí než z lásky pohánějí film kupředu a stávají se hlavní zbraní dívky Jacy, která na milostném zneužívání mužských citů postaví svoji existenci. ___ Ze spojení amerického stylu s evropským vyprávěním nakonec vzniklo jedno z klíčových dramat Nového Hollywoodu, ve kterém zazářila debutující Cybill Shepherdová společně s Timem Bottomsem, Jeffem Bridgesem a Benem Johnsonem, který nakonec získal i Oscara. Film s nepříjemnými a našemu myšlení velmi vzdálenými postavami možná pro některé není tak okouzlující a divácky atraktivní jako Papírový měsíc nebo A co dál, doktore?, ale jako výpověď doby je... naprosto fantastický. ()
NFR 1998, Oscar 2 : Herec VR - Ben Johnson, Herečka VR - Cloris Leachman + 6 nominací: Nejlepší film, Režie, Herec VR - Jeff Bridges, Herečka VR - Ellen Burstyn, Scénář - A ()
║Rozpočet $1,3milióna║Tržby USA $29,133,000║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Scénář: Larry McMurtry, Peter Bogdanovich .. Zatraceně dobré retro a výtečný kus filmařiny. Atmosféra doby let padesátých je vykreslená přímo úžasně a takřka neustále hrající dobový soundtrack, plný country odrhovaček nemá chybu. Herecké obsazení je plné na tu dobu neznámých hereckých tváři, z nichž většina tehdy na plátně prakticky debutovala. To neubírá nic na jejich skvělých hereckých výkonech. Nejdůležitější je však stále příběh postav - příhody mládeže na jednom zapadlém maloměstě uprostřed pusté stepi. Studují školu, chodí do kina, radní, perou se, milují a podvádí se. A válka v Korei je už za dveřmi… ()
Kinematografie, to jsou filmy; filmy, to je příběh; a příběh, to jsou postavy. Tento film tvrdí, že se obejde bez příběhu. A daří se mu to z následujícího důvodu: Představme si hypotetickou situaci, kdy z kteréhokoliv filmu vymažeme veškeré postavy, a poté film promítneme. Nic nebude fungovat. Naopak odstraníme-li vše mimo postav, film bude do jisté míry sledovatelný. Rovněž jako by tím Bogdanovich apeloval na to, abyste si na VŠ zvolili dvouoborové studium, ne jednooborové, a k filmovým studiím přihodili nikoliv estetiku, filozofii nebo literaturu (kvůli naratologii), ale psychologii. Psychologie vám dovolí „číst“ filmy prostřednictvím postav mnohem erudovaněji. ____ Vztah chlapce a vyzrálé ženy odpovídá vztahu mladíka a stařeny z Harold a Maude. Asi to není náhoda a nejde ani o opis, protože oba klíčové kánony Nového Hollywoodu vznikly v témže roce. ____ Nejvíce odpovídá Poslední představení poetickému realismu; tendenci francouzských filmů z 30. let. Tyto nostalgické a hořké filmy se zaměřovaly na postavy žijící na okraji společnosti – na ošuntělé figury, prožívající život plný zklamání, které nacházely poslední šanci v intenzivní, ideální lásce. Po krátkém období jsou ale zklamány znovu a filmy končívají rozčarováním, anebo smrtí hlavních hrdinů. ()
Tak tímhle se u mě Bogdanovich nesmrtelně zapsal. Možná nejlepší retro, jaké jsem viděl. Černobílá evokuje šedou poválečnou realitu a hlavní postavy žijí v pustém zapadákově a prožívají svoje slasti a strasti. Silný nostalgický prožitek za melodií odrhovaček Hanka Williamse. Cybill Shepherdové se debut více než povedl, herecké výkony obecně bez chyby. Nevtíravý a podmaňující filmový zážitek. ()
Promiňte, pane Bogdanovich, ale viděl jsem čtyři Vaše filmy a tenhle je z nich nejhorší. Pokud by vás zajímalo proč, zkuste sledovat můj blog kordus.blogspot.com... Nejspíše to tam nějak jednoduše zkusím vysvětlit. Ale jinak Vás mám rád, to jo. Tak ještě něco natočte, než umřete, OK? Díky. ()
Takovej zajimavej film o obycejnejch vecech. Prvni, co me pri jeho sledovani napadlo, bylo, ze na dobu vzniku je dost odvaznej, ze zacatku sice holky vyrvavaj, ze otehotni, uz kdyz jim kluci strkaj ruce pod sukne, ale jak pribeh postupuje, tak si to stale vic lidi zacne ve filmu rozdavat a dokonce neni ani nouze o nejaky ty odhaleny kozy a jednu party bez obleceni u bazenu. Jinak pribeh je sice pomalej, ale nenudi, i kdyz druha polovina uz je precejen zbytecne dlouha a dost roztahana a je to proste film o osudech par mladejch lidi v jedny desny prdeli nekde v Texasu, kde je jedno kino, jedna herna a jedna restaurace a cely vypada jak kdyz vypadlo z westernu. Z hercu stoji za zminku mladickej Jeff Bridges, kterej uz se bohuzel v druhy polovine filmu vyskytuje jen zridka, pekne mrchu hrajici Cybill Shepherd a samozrejme Timothy Bottoms. Taky se tu mihne mladej Randy Quaid. Ale celkove hrajou dobre vsichni. No a jeste musim zminit paradni dobovou hudbu, ktera hraje prakticky neustale, i kdyz misty dost potichu, ze neni skoro slyset. Na 5* to sice neni, ale i tak me to prijemne prekvapilo. ()
Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly (doplněk). ()
Filmové poflakování se životem. Dost přirozené. Že bylo v roce 1970 zvoleno černobílé provedení je docela matoucí - ale ani nevím, jestli je to výtka, nebo přednost filmu, který v bezčasí bloumá a tápe odnikud nikam zcela záměrně. Možná dokonce až moc úspěšně, protože mě to místy "nebavilo". Zajímalo mě to ale pořád. ()
Velmi výživná záležitost, nicméně pomalější tempo ji trošku sráží. Skvělý Bridges. ()
Poslední představení je vlastně film o nelehkém období dospívání, vytváření vlastního hodnotového žebříčku, o ztrátě nevinnosti a prvních sexuálních zkušenostech (což nemusí být totéž), o zrátě iluzí a proměnách jednoho texasského maloměsta v době ekonomického a technologického boomu počátku 50. let. Poválečná prosperita místně ještě umocněná naftařskou horečkou spolu s příchodem televize jako hlavního zdroje zábavy vede k větší individualizali společnosti a změně životního stylu, jehož symbolem se stává úpadek místního kina a zábavního klubu. V případě Posledního představení není důležitý příběh( ten je naopak záměrně potlačený), jako spíš celková atmosféra podepřená maximální pečlivostí, s jakou filmaři nasnímali sebemenší detail, důsledností, jakou věnovali dialogům nebo propracovanosti charakterů jednotlivých postav. Ve filmu se vlastně nic moc neděje, ale vy přímo cítíte dramata, která se odehrávají mimo vidění kamery a konflikty, které se střetávají v myšlenkách hrdinů. Tenhle snímek považuju za mimořádně podařené černobílé retro s vynikajícími hereckými výkony a smyslem pro autenticitu, jaká se ve filmové branži jen tak nevidí. U takových filmů mě často tahají za uši vzletné fráze, nehistorické myšlení, umělost zápletky nebo podřízení se vkusu masového diváka. Tady zkrátka nemám co vytknout. Jednání postav je někdy impulzivní a často mi jde proti srsti, odpovídá ale složitosti doby a charakterům, které nenalajnoval rutinní scénárista. Za zmínku stojí postava ztvárněná Cybill Shepherd, kde mladičká herečka předvedla vedle svých půvabů i vytříbené charakterní herectví a zvládla proměnu z naivní romantické dívky v nebezpečnou a poživačnou manipulativní mrchu. Celkový dojem: 95 %. ()
Nemůžu se ubránit přirovnání k Beverly Hills. Parta mladých lidí řeší svoje problémy. Je tady sex, nešťastné lásky, dojemné okamžiky, vyříkávání si účtů. Jen pararela mezi tím, kam se dostaly začínající hvězdy tohoto filmu (Jeff Bridges, Cybill Shepherd) a kam to dotáhly "hvězdy" typu Shannen Doherty je neskutečná. ()
Vivisekce životních nadějí, bolestivé lámání křídel, rozbíjení iluzí, jak v procesu dospívání narážejí mladí v rozletu na omezené možnosti svého životního losu v ospalém texaském maloměstě, jež se jim před dokořán vytřeštěnýma očima ještě prudce smrskávají s každým chybným krokem, jehož se v panice a sobectví z mláděcího pudu sebezáchovy a nerozvážné soutěživosti zbrkle dopustí, s každou nechtěnou hrubostí a krutostí vůči ostatním, lapeným s nimi příliš natěsno ve stejné pasti. *** Člověk se tak může snadno o všechno cenné z toho bídného přídělu připravit dřív, než to pochopí, jenže ta iniciační zkušenost, při níž může napáchat nevratné škody na sobě i na druhých, se nedá předat z generace na generaci, aby ti nově dospívající byli opatrnější, či snad vypočítavější, každý ji musí bolestivě a trapně prodělat sám za sebe za tichého, napjatého přihlížení a sekundování ostatních, kteří drží palce a pragmaticky počítají možné škody a přínosy. Mladí dovedou být krutí a cyničtí, protože ještě nerozumí, dříve narození proto, že rozumí, a přestože všichni zkoušejí strategie a taktiky a poučení rodiče se snaží zajistit dětem lepší podmínky, tu hru stejně nemůže nikdo vyhrát na úkor ostatních a nakonec jsou v tom stejně všichni společně a víc než kdy jindy tu platí, že peklo jsou ti druzí, dost často námi zranění a zrazení. Čest výjimkám, jež to všechno, co se napáchalo v začátcích, relativně včas velkoryse překlenou a s tím málem, co jim po sečtení ztrát zůstane, dokáží nakládat se získanou pokorou, smířlivostí a respektem - ledaže právě tahle rezignace je jen dalším kruhem pekla v příští instanci, sebemrskačským pokrytectvím a nejcyničtější strategií ze všech možných, s níž se budou tiše podílet na bolestivé a trapné vivisekci mladší generace, sbírat drobky z jejich rozprášených snů a hladově se rozhlížet, čím by si v tom zmatku jejich rozhlížení se a bezútěšném sebeuvědomování mohli sami na chvíli přilepšit ke svému údělu. Vždyť nejspíš stejně žádná dobrá cesta, jak z toho ven, neexistuje, tak jakýpak copak. Leda ven z toho - jako se možná vymkla Jacy a jako se - možná - vymkl Duane, ale to by znamenalo natahovat ruce po nezaručených chimérách holubů na střeše a tohle je příběh těch, kdo se drží svých jistých vrabců. Snímek obnažuje limity naší provázané lidské koexistence až na holou, tvrdou kost, a nasvěcuje (byť neposvěcuje) pravdy a principy, jejichž platnost se ani náhodou neomezuje na nezáživné texaské maloměsto z padesátých let. Mrazí z něj právem a právem vyvolává marnou (?) tesknotu po vyšším, lepším, čistším, ušlechtilejším a včasnějším spolubytí a cílech, jež by se krok za krokem neměnily pro svou čistotu, bezelstnost a stále menší představitelnost v prach o tolik dřív, než se prachem staneme i my. *** I filmařsky je to velký skvost, debut Cybill Shepherdové nemohl být přesvědčivější, i všichni ostatní hrají tak, jako by se tam narodili, vyrostli a zmalomyslněli, a snímek sám je zachycuje s nekonečnou něhou, pochopením a nostalgií. Mistrovské dílo, jakých je málo. ***** Kdybych tenhle film promítala v kině, pustím spolu s ním v rámci skladebného večera Štvanici (https://www.csfd.cz/film/7191-stvanice/komentare/?comment=9513403) a Americké graffiti a další den Kolt pro leváka a Rebela bez příčiny. Další večer pak Tramvaj do stanice Touha a Kočku na rozpálené plechové střeše. Pak Kdo se bojí Virginie Woolfové. A na závěr po krátkém oddechu osmidílnou sérii Ostré předměty (https://www.csfd.cz/film/439815-ostre-predmety/komentare/?comment=11322193). *~ () (méně) (více)
Líně plynoucí film, který má své kvality, ale s nímž jsem se emocionálně naprosto minul. Hlavně kvůli záměrně potlačené narativní stránce. Příběh (který si někteří lidé pochvalují) tady v podstatě neexistuje. Prvních pár minut mě snímek zaujal vykreslením toho, jak kluci chodí do kina a půjčují si auto, ale to byl jen takový úvod, film se pak ubral jiným směrem, nejvíc vypovídal o těžkém dospívání a životě obecně v tom příšerném jižanském zapadákově počátkem 50. let. Texas? Vykreslení tehdejší doby je jednoduché: ačkoliv Bogdanovich natáčel o dvacet let později, než kdy se odehrává děj, za tu dobu se vůbec nic nezměnilo. A když se podívate přes Google Street View do ulic Odessy dnes, tak uvidíte, že i teď je to už na pohled to nejnudnější místo na světě. Není divu, že tam nikdo nevěděl co dělat, že tam byla neskutečná nuda, že lidi ani nepřemýšleli o své budoucnosti a jediné, o co těm klukům šlo, bylo sbalit nějaký holky, chodit na pivo, na kulečník a do kina. Doufal jsem, že to tedy bude víc o filmech, když už je to má v názvu, ale nakonec ani těch tu moc není. Takže ve výsledku, prvních a posledních 30 minut je docela zajímavých, co se to vlastně dělo tu hodinu mezi tím, to netuším. PS: Když čtu místní komentáře, tak fakt jen zírám, co si z tohoto filmu někteří lidé odnesli. Jacy coby největší filmová mrcha? Rozklad vztahů ve městě způsobený televizí? No já nevim... :) ()
Ne vyloženě příjemný, ale rozhodně zajímavý a velmi autentickým dojmem působící film - co postava, to nějakým způsobem divný člověk. A zdaleka ne vždy sympaťák. Osudy všech mladých i starších hrdinů jsou poutavé a nevypočitatelné, některé se vyvíjí (k lepšímu, k horšímu) a jiné se vlastně točí pořád dokola, podobně jako místní rádia hrají stále tytéž písně a jen občas mezi ně zařadí nějakou neohranou. Peter Bogdanovich to vše natočil tak mazaně, až má člověk pocit, že doopravdy sleduje film z padesátých let - tak trochu ospalý film, který plyne pomalu proto, že si to zkrátka může dovolit. ()
Je niekoľko filmov, ktorým čiernobiela farba skutočne pristane. Ak by sa film ešte digitálne vyžehlil a zasýtila čierna, tak by to bolo fakt skvelé. Kvalita obrazu odvysielaná na STV2 nebol zlá, vzhľadom na rok výroby dokonca veľmi slušná, ale kvalitná blueray verzia by zážitok ešte umocnila. Film je bezpochyby nadčasový, pozerateľný a aktuálny i po toľkých rokoch. Najväčším tromfom filmu je bezpochyby nezameniteľná atmosféra zapadlého mestečka kdesi v Texase. Súhlasím s užívateľom nascendim, že film tak trochu pripomína Lucasove American graffiti, inak ho ťažko k niečomu prirovnať. Film je veľmi kvalitne herecky obsadený, Jeff Bridges bol už vtedy extra trieda a zaujala ma i pohľadná tvár mladej blondínky, ktorej meno mi nič nehovorilo. Po kliknutí na jej filmografiu zisťujem, že zapadla v televíznych projektoch, čo je dosť škoda. Film silné štyri hviezdy. 80%. ()
Výborný film, ktorý ma celý čas bavilo obdivovať ale pod kožu sa mi nedostal a k srdcu vôbec neprirástol 7/10 ale určite si to ešte v niekedy pozriem ()
Reklama