Režie:
Karel SteklýScénář:
Karel SteklýKamera:
Jan StallichHudba:
Jan SeidelHrají:
Radoslav Brzobohatý, Ivanka Devátá, Jan Pivec, Gustav Nezval, Josef Beyvl, Libuše Řídelová, Vladimír Hlavatý, František Filipovský, Oldřich Vykypěl (více)Obsahy(1)
Dramatický děj filmu, natočeného podle románu Karla Matěje Čapka-Choda „Kašpar Lén mstitel“, se odehrává v Praze před první světovou válkou. Mladý zedník Kašpar se po třech letech vojny vrací do civilu. Chce se ubytovat u přítele Kryštofa, sklepní byt je ale prázdný. Přítel je po smrti a z jeho dcery Márynky, na niž Kašpar celou vojnu myslel, se stala lehká holka. Lén zjistí, že příčinou všeho zla je bohatý kupec Konopík. Po dlouhém a marném hledání spravedlnosti se mladý muž rozhodne vzít zákon do vlastních rukou… Silnou stránkou poměrně neznámého snímku, který v roce 1959 natočil Karel Steklý, jsou výborné herecké výkony představitelů hlavních postav. V titulní roli zazářil Radoslav Brzobohatý: role Kašpara Léna byla jeho filmovým debutem. V roli kupce Konopíka uvidíme skvělého Jana Pivce, nešťastnou Kašparovu lásku Márynku hrála Ivanka Devátá. K přesnému a sugestivnímu vylíčení doby a prostředí přispěla i výborná kamera Jana Stallicha. (Česká televize)
(více)Recenze (24)
Dobré... ()
Málo známý ale docela zajímavý silně sugestivní příběh o jedné lidské tragédii a mstě, podle známé románové předlohy, nejspíš v době svého vzniku hodně okleštěné. Za výborného, na druhou stranu ale vyloženě hnusného Pivce, se kterého by si dnešní kaputalista mohl vzít příklad, dávám nakonec o jednu hvězdičku navíc, než původně. Zlý kapitalista a dělník-proletář. Aneb, jak nemáš peníze, nemáš naprosto žádného dovolání. ()
Atmosféra a dianie hampejzov z filmu dnes už, žiaľ neexistuje. Kde asi by sa dnes stretol v jednom obslužnom pánskom stredisku generál s prostým murárom? Perverzné párty plné prasačín fungujú ďalej. No formy sa zmenili. Dnes ide o firemné párty pre zazobaných členov manažmentu a ctihodných klientov. Alebo privátne kluby na pozvánky pre overených hostí. Je tam, podobne ako vo filme, k dispozícii živá hudba, spev, úctyhodné jednanie obsluhy, kvalitný catering a sex služby. Výlučná atmosféra uzavretej spoločnosti dodáva však swingers párty nobilít veľmi odlišný charakter. S minimálnym rizikom sociálneho konfliktu. Pobúrení môžu byť prizvaní umelci, ale tým zalepí ústa honorár s povinnosťou mlčať. Skvelý príbeh s atmosférou. Jasne ukazuje na nadradenosť mocných, často spupných lakomcov. Na nespravodlivosť oficiálnej moci, vydieranie prostitútiek. Všetko zaštítené políciou, ktorá má bordely v správe. Ostáva svojpomocné vyjednanie poriadku, bez súdu, no s o to hrozivejšími dôsledkami. Zdanlivý happy end ním nemusí byť. Spoiler: Hoci na konci Márynka drží v hrsti pár desiatok zlatých, čím sa asi bude živiť počas rokov, čakajúc na väzneného milého záchrancu? ()
Film, který mě provází od dětství. Velmi silná sugestivní atmosféra, která se podepíše soplehlivě i na dětské duši. ()
"Mít srdce na správném místě je dobrá věc, ale musíš mít i rozum v hrsti...". Skoro až fanatické přesvědčení o nutnosti nápravy obrovské křivdy, spáchané navíc na někom jiném, se stává životním posláním jednoho morálně zdatného armádního vysloužilce. Podobně jako ve Švejkovi i zde si režisér dal velmi záležet na dobových detailech a jelikož se jedná o silné drámo, atmosféra je skutečně výjimečně reálná. Zvláště exkurze do rakousko-uherských nevěstinců v Praze je skoro až nepříjemná, pro diváka samozřejmě v tom nejlepším slova smyslu. Nefalšovaný otrokářský holding s bílým masem je velkou součástí celého vyprávění, které se v závěru docela uspěchá a film tím dost ztratí vypjatou atmosféru. Herecky je excelentní. I když, v mých očích, zde není Radoslav Brzobohatý ještě na podobnou roli dost vyzrálý a mám-li porovnat všechny ostatní hlavní, ale i vedlejší postavy (Hlavatý výborný), tak jeho výkon k nejlepším zařadit nemohu, celkově je ovšem ztvárnění různých charakterů skoro bezchybné. To, co zde předvádí Jan Pivec, je přímo fantastické. Hororová Márynčina vzpomínka na kupce Konopíka bere dech. Film je ještě podpořen skvěle sedící hudbou a nadprůměrně kvalitní kamerou, která celou tuto potemnělou tragickou romanci drží vysoko v nadprůměru. ()
Stallichova kamera povyšuje naléhavost tohoto sociálního dramatu takřka k dokonalosti. Steklého scénář přidává možná zbytečně romantizující tón. Ale Brzobohatý bez větších potíží dokázal oscilovat mezi oběma polohami. Minimálně tu Lénovu nezměrnou touhu po spravedlnosti mu věřím do posledního puntíku. ()
„Víte, co je to čest? Nedat si nic líbit a radši zahynout, než odpustit křivdu...“ Malé velké drama z posledních let monarchie má v sobě slušnou gradaci a perfektně vybudovanou atmosférou, Steklému se s kameramanem povedlo nabídnout přímo temný exkurs do oné doby. Po několika letech, co jsem Mstitele viděl, jsem si ho zapamatoval jako celkem zdařilý film, s rovněž zdařilým Brzobohatého výkonem v jeho první filmové roli, nicméně kromě Pivcovy postavy jsem si jenom matně vybavoval cokoliv dalšího. Obávám se, že možná ani tentokrát na to už o pár týdnů nebudu lépe. Přes všechny klady vč. hereckých výkonů mi do pevného nadprůměru cosi schází, očekával bych působivější (resp. méně urychlené) zpracování závěrečného zvratu a zejména hlavní záporní postava, tak skvostně zahraná Janem Pivcem, mohla mít více prostoru. V rámci československého dramatu ze sklonku 50. let se za mě jedná spíše o lepší průměr. Největším překvapením pro mě zůstala hudba, která na svou dobu překvapivě opustila škatulku zaměnitelných monumentálních tónů (typických pro valnou část filmové produkce 40./50. let a to nejen domácí...) a vhodně v souladu s atmosférou vyloudila také zajímavou komorní hru na klavír či housle. 65% ()
Co se týče filmových adaptací českého naturalismu, dopadl Čapkův-Chodův "Kašpar Lén,mstitel" určitě lépe než Šlejharovo "Kuře melancholik", rozhodně pokud jde o věrnost předloze. Tento snímek stojí především na hereckých výkonech R. Brzobohatého, I. Deváté a Jana Pivce, jehož Konopík je vydřidušská kreatura k pohledání. ()
Hlavní postava - zedník Kašpar Lén - se vrací z vojny, nachází jen prázdný byt, zjišťuje, že blízký přítel je po smrti a jeho dcera kuplíři zavlečena k prostituci.. Jako sociální drama s hutnou atmosférou tento snímek šlape na 100%, domnívala jsem se, že půjdu do plných, ovšem ten konec v kvapíkovém rytmu mi to malinko zkomplikoval, pokazil.. Nicméně sonda mezi chudé a v podstatě naprosto bezmocné velmi zdařilá, tzn. pocitově nepříjemná.. Radek Brzobohatý na svém hereckém startu na mě místy působil úsměvně, přesto se mi líbil, vlastní totiž zcela nepřehlédnutelné charisma.. Jan Pivec v roli odporného kupce Konopíka výborný, měla jsem z něj husí kůži a budu si ho pamatovat.. No a mladinká Ivanka Devátá je tu odzbrojující, asi bych taky měla pocit, že ji „musím“ chránit.. ()
Dal bych pět hvězd, bez mrknutí oka, kdyby... kdyby Čapek-Chod nepřišel tak zkrátka, kdyby Steklý řádně vedenému naturalistickému příběhu nevnutil romantický (možná i budovatelský) konec, kdyby vynecháním celé dlouhé pasáže soudního přelíčení proti Kašparu Lénovi, nenechal otázku jeho (Lénovy) podstaty ve fázi karikatury (spravedlivost je vykoná - i když někým jiným -, jeho obsedantní představa práva je uspokojena; teď si jen odsedí pár let a život s Márinkou je na dohled). Proč byl tak úzkostně citlivý, proč tak mesiášský zatvrzelý a bohorovně spravedlivý, můžeme sotva tušit. Možná diagnóza: z vojny si přivezl TBC, která díky jeho vzrušivé povaze, nadměrnému pití, neuspořádanému životu a nervovému vypětí při procesu explodovala smrtelným záchvatem chrlením krve. Jaký vliv mívala tubera na psychiku viz třeba Wolkerovu Baladu z nemocnice... A co si tedy počít s tímto torzem? Kdo může, ať se s ním nějak vyrovná! Film je to dobrý (dobrá je trojka). ()
Myslim, ze dnes je film nejatraktivnejsi tim, ze zde hned v hlavni roli zaziva svuj debut Radoslav Brzobohaty. Uz zde je jeho herecky talent zrejmy. V cele rade zaberu zaujme i Stallichova kamera. Misty ale film trochu tape, prostitutky vypadaji neverohodne, rezie prumerna... ()
Velmi naléhavé a precizně natočené drama Kašpar Lén mstitel. Iracionální kroky Radka Brzobohatého zpočátku filmu jdou na vrub předloze Čapka Choda. Celým filmem se nese motto-Chudý nemá dovolání, no a tak je to prakticky dodnes. Jediný lék je být bohatý. Ovšem demokracie v našich zemích, byť špatná, určitý krůček již učinila. Bohu díky. ()
„Víte, co je to čest? Nedat si nic líbit a radši zahynout, než odpustit křivdu...“ Když Radoslav Brzobohatý říká, že "spravedlnost je jen v mých rukou", má v očích ohromné odhodlání. Celkově tu svou roli zedníka Kašpara Léna se silně vyvinutým citem pro spravedlnost sehrál velmi věrohodně. Stejně jako Jan Pivec onoho cynicky lakotného obchodníka, ačkoliv tahle postava mohla mít možná trošku i více prostoru. Výbornou službu zde jinak (z hlediska celkové atmosféry filmu) dělá komorní klavírní či houslová hudba. Moc jsem si ji užíval. ()
Četl jsem knižní předlohu, a ta je perfektní. První polovina románu se odehrává v rámci přípravy na vraždu kupce Konopníka, druhá půlka pak vypovídá o soudu, který následuje po vykonané vraždě. Filmová podoba je značně stručná, nepřesná a ne tak dobrá jako kniha samotná. Napětí zde negraduje, hlavní představitelé jsou sice parádní, ale ne už tolik celkové pojetí filmu. Ovšem musím uznat, že scény z bordelu jsou grandiózní, tam se to filmařům opravdu povedlo. A jako debut Brzobohatého to vcelku taky ušlo, mohl začít podstatně hůře, jeho neméně slavní kolegové by mohli povídat... ()
na svou dobu celkem naturalistický snímek s působivou atmosférou, který se naštěstí vyhnul tendenčnosti, i když měl několikrát namále, uvítal bych delší stopáž, ale pro mě v každém případě dost výjimečná záležitost... ()
První filmová role Radoslava Brzobohatého dnes už ke své škodě v pozapomenutém snímku, který po tvůrčí stránce v rámci klasického filmu má co říct i dnes. Tragédie člověka napříč svými skutky a osudu je po dramatické stránce koncipována okázale a bez skrupulí by se dal označit i za výborný český Noir film. Na dobu svého vzniku už opatrně vyznívá jako takový malý předvoj tzv. Nové vlny. A to i přesto, že je stále ideový v rámci kritiky chudoby člověka a situací, do kterých se takový chudý člověk může dostat. Románová předloha „Kašpar Lén mstitel´ literárního autora Karla Matěje Čapka-Choda je hodně v tragédii příznačná, ale co si budeme povídat, i tak se do scénáře použilo jen to ideově nejvhodnější. Buď, jak buď. Snímek je pevný, patřičně dramatický a v mnoha scénách nemálo šokující. A Radoslav Brzobohatý ukázal, v čem je jeho herecká síla. ()
Povedená adaptace románu Kašpar Lén Mstitel od K. M. Čapka - Choda, v níž se poprvé na filmovém plátně objevil legendární R. Brzobohatý a velmi přesvědčivě takto započal svou bohatou hereckou kariéru. Brzobohatý hraje navrátivšího se vojáka toužícího založit rodinu s Márynkou, kterou miloval před svým odchodem. Zjistí, že skutečnosti se po letech poněkud změnily, neboť jeho milovaná (pohledná I. Devátá) se z nouze stala nevěstkou a její otec, Lénův zednický kolega je mrtev. Rozhodne se pomstít jejich nedobrovolnou změnu osudu a usmrtit vykořisťujícího kupce Konopíka (skvělý J. Pivec), jehož bezcharakternost stála za těmito nepříznivými událostmi. S neobyčejně vyvinutým smyslem pro spravedlnost a etiku však uvědomělý Lén neohroženě trestá bezpráví i v jiných, ne tak tragických případech. Brzobohatého role odhodlaného mstitele nepravostí a styl jeho herectví daly základ i jeho mnoha pozdějším slavným hereckým hrdinům. Snímek se kromě vynikajícího rodáka z Vrůtek vyznačuje bezútěšnou atmosférou a kontrastu mezi pocitem bezmoci obyčejného člověka a bezpáteřností bohatých a celé vládnoucí vrstvy. Dále stojí za zmínku vizuální stránka snímku, na níž má největší podíl kameraman J. Stallich. Nadprůměrná kvalita Steklého snímku tak ostře kontrastuje s jeho pozdějšími počiny jako Hroch či Za volantem nepřítel. ()
Pěkný film, divím se, že ho vůbec nevysílaj. Brzobohatý (zedník) hraje výborně. Pivec (kupec) není zas takový démon. Má krásný krámek... Výprava se opravdu předvedla. Vše autentické, spousta krásných dobových věcí. Zedník kupce nenávidí, chce se mu za každou cenu pomstít, je tím přímo posedlý a rafinovaně se u něj nechá zaměstnat. Divák se ale nedoví, co přesně Márince kupec provedl. Jestli jí jenom řekl, že je lahodná? Či jí láskyplně pohladil po vláskách? Nebo jí chlívák poplácal po zadečku? Zedník tak vymyslí trochu krkolomný způsob, jak ho zlikvidovat. Chce po ňom hodit olovnici. Nakonec to ale dopadne úplně jinak. ()
Poctivě natočena premiéra, skvěle hrajícího Radka Brzobohatého na filmovém plátně. Děj je celkem jednoduchý, což bych viděl jako plus na odpočinkový film. Je zde spousta známých herců ve vedlejších rolích (Filipovský, Růžek, Pivec, Skopeček...), kteří hrají také velmi dobře. Jediné co bych vytkl, je trochu "temnost" celého snímku. I když konec v podstatě vyznívá jako malý happy end. Jak jsem napsal, poctivá filmařina. U mně 70%. ()
Pochmurná atmosféra filmu a herecké výkony dokážou hned od začátku vtáhnout do děje a celou dobu držet, i když výsledná stopáž by mohla být delší a příběh ještě o něco napínavější. R.Brzobohatý hned ve svém první filmu naznačil, že bude patřit k osobnostem českého filmu. Z vedlejších postav mě zaujala role R.Jelínka jako slepého mladíka a hlavně M.Homoly jako pouťového vyvolávače, která silně připomíná jeho jinou roli vyvolávače lákajícího na předpověď budoucností pomocí počítače U.K. 120 ve filmu Jáchyme, hoď ho do stroje! (1974), že by úmysl pánů Z.Svěráka a L.Smoljaka parafrázovat na tuhle roli? ()
Reklama