Režie:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Karel Höger, Florence Marly, František Smolík, Nataša Tanská, Miroslav Homola, Jaroslav Průcha, Jiří Plachý st., Eduard Linkers, Bedřich Vrbský (více)Obsahy(1)
Krakatit je název pro třaskavinu s nepředstavitelně ničivým účinkem. Sám její vynálezce, inženýr Prokop, se jí zalekne, avšak pro mnohé jiné představuje vytoužený nástroj absolutní moci. Ve stejnojmenném románu Karla Čapka, vydaném roku 1924, byly Prokopovy pokusy a jejich následky čistě autorovou vizí. Proti tomu filmová adaptace, jež vznikla nedlouho po druhé světové válce a útocích na Hirošimu a Nagasaki, zčásti zjevně reflektuje skutečné události. Mimo naléhavý morální apel dodnes strhuje svou delirickou atmosférou a vizuální vynalézavostí v reálných exteriérech i fantastických kulisách. (NFA)
(více)Recenze (248)
S tohto filmu som mal ako malý chlapec veľké "vetry". Dosť som sa bál, a často sa mi to snívalo. Samozrejme úžastný herecký výkon Karla Högera. Výborná atmosféra. 85%. ()
Apokalapticko-utopická vize světa par excellence. Velmi temný příběh, ke kterému Vávra nepotřeboval žádné speciální efekty a přesto vytvořil výbornou sci-fi. ()
Myslím, že právě tak by si to pan Čapek představoval. ()
Podepisuji golfistu a dodávám, že celý film je jediným hereckým koncertem Karla Högera, v němž - i kdyby ve svém dalším životě už nikdy ničím jiným (a ani to neplatí) - dokázal, jaký je to herecký gigant nadčasového rozměru. ()
Krásná hra se světlem. To se u dnešních snímků (barevných) jen tak nevidí. Ale jako celek to ve mě nějaký zvláštní pocit neudělalo a není to stářím filmu. Ale takovej krakatit v KLDR by určitě napáchal hromadu zábavy. ()
Karel Čapek je jedním z mých nejoblíbenějších autorů a jeho dílo mám velmi rád. Krakatit k těm úplně neoblíbenějším nepatří, možná proto mi trvalo tolik let, než jsem si jej pustil. To ovšem nemění nic na tom, že předloha je to skvělá a tvůrci filmovým zpracováním nic nepokazili. Karel Čapek byl neskutečný vizionář, a když Krakatit v roce 1924 napsal, ani nemohl tušit, jak blízko je pravdě. Když si rok vzniku předlohy uvědomíte, musíte se mu jen poklonit. Vyzvedl bych i představitele hlavní role Karla Högra, role to nebyl vůbec jednoduchá. On ji ale zvládl bravurně a dokázal film celou dobu táhnout. Silné čtyři hvězdy jsou na místě, třeba také za krásnou závěrečnou myšlenku filmu. Moc bych si přál, aby někdo našel odvahu a peníze a natočil dnes i další jeho dramata. Válku s mloky, R.U.R., Továrnu na absolutno, nebo Matku bych rozhodně uvítal. Nebude to ale nic lehkého, možná proto se do toho nikdo nehrne, což je velká škoda. ()
Krakatit pokládám za jeden z nejzdařilejších Čapkových románů. Jenom konec působí nepřesvědčivě, ne-li jako pěst na oko. Když jsem byl žákem základní školy, patřil Krakatit vedle románu Neviditelný od G. H. Wellse a Fikerovy detektivky Série C-L k mé nejoblíbenější četbě. Zfilmování Krakatitu z roku 1948 je velmi působivé, přestože má některé mouchy, hlavně trpí přílišnou polopatičností a rozvláčností. Také zvuk není právě dvakrát kvalitní. Když si ale představím, jak by to natočili současní čeští filmařští břídilové, nemohu dát méně než ****. ()
Ano atmosfera. Je velmi smutne, ze uz dnes nikdo nedokaze natocit film, kde by byla podobna. ()
To "Co jsi? Jsi vůbec člověk?" pro mě zůstane možná nejhororovější scénou českého filmu 1. pol. 20. stol. ... ()
Miluju Čapka. Miluju tenhle film. ()
Atmosféra je tu vytvořena skvěle, ale vzhledem k tomu, že knihy Karla Čapka miluju tak nemůžu dát 5*. ()
Čapkův vizionářský román má v sobě ohromný potenciál, který Vávra těsně po válce přetavil celkem úspěšně v psychologické, lehce snové drama s (pro mě perkektním) Hogerem. Chytrým tahem bylo i obsazení nepříliš známých tváří do zásadních rolí (Linkers a hlavně božská Florence Marly!). 7/10 ()
Je neuvěřitelné, co vzniklo v pohnutém roce 1948. Krakatit se ale do této doby strachu hodil a hlavně v dalších letech byl hojně využíván k upozornění před "válečnými štváči" z imperialistického západu. ()
Karel Čapek ... ()
Tak tohle mi teda těžce nesedlo. Poslední dvacetiminutovka je, pravda, výborná. To co ji předchází nicméně nikoliv. Předlohu jsem bohužel ještě nestihl přečíst, nicméně bylo to takové zvláštně nevyrovnané (ať už se jedná o atmosféru, kvalitu dialogů, herecké výkony...). Nejvíc potěšil Eduard Linkers, a byť uznávám, že Karel Höger byl většinu času herecky také na výši, zas taková pecka, jak tady někteří píší, to nebyla. Znovu už bych se na to asi nepodíval. ()
K docenění tohoto snímku je asi lepší přečíst knihu. Je zde totiž zadaptována takřka dokonale – s menšími neduhy teatrálnosti a roztříštěnosti děje, ale také s neobyčejnou atmosférou a odzbrojujícím přesahem. Nemůžu říct, že bych byl nějak velkým fanouškem předlohy, ale musím uznat, že film je svým provedením a prací s mizanscénou opravdu význačný. Byla by škoda jej hodnocením degradovat na úroveň méně hodnotných filmů. – 5* (9/10). ()
[3,5*] Spočiatku film vyvoláva veľmi silný dojem svojimi snovými sekvenciami. Technická zastaranosť scény vôbec nie je na obtiaž, aj po toľkých rokoch stále umocňuje skvelú snovú atmosféru. Žiaľ, táto atmosféra sa rozplynie, akonáhle sa hlavný hrdina dostane do zajatia na zámok. Zdĺhavé scény na zámku nie sú ničím zaujímavé (snáď okrem úvodného predstavenia aristokratov), po čase vyslovene nudia. Sú tu veľmi neobratné pokusy o akčné scény, otravné pletky s nesympatickou princeznou (ako protiklad láskavej Anči), neustále presvedčovanie o vydaní tajomstva. Úplne absentuje dojem sna. Po úteku zo zajatia sa to zlepší, ale trpký pocit zostáva. Navyše si v závere uvedomím, ako Höger svoju rolu prehráva. ()
Dobře obsazený snímek s velmi dobře pasující destruktivní atmosférou a věrohodnými výkony pánů Smolík-Plachý st.-Höger. Oceňuji především výtečné dialogy protagonistů. ()
Pro mě společně se Spalovačem nejlepší český film! Atmosféra, která se nedá ani popsat. Mysteriózní kulisy, hudba, ty "asi zvuky" co se mi dostávali do hlavy v tichých scénách... A dalších spousta drobnůstek, které pod taktovkou Otakara Vávry vytvoříly - alespoň pro mě - jedinečný zážitek, na který se jen tak nezapomíná. Karel Höger podává vyníkající výkon, který prohlubuje psychologickou stránku filmu... Pro mě jednoznačně nejlepší film první poloviny 20.století... ()
Mně tam tedy narozdíl od ostatních scházela ta atmosféra, co byla v knize. Možná to bylo místy až moc velkým zkracováním děje. Chápu, kniha nemůže být převedena přesně do slova a do písmene na plátno. Navíc, co si budeme povídat, ve spoustě případů je dobře, že to není tak natahované, ale tady mi přišlo, že to bylo až hop sem, hop tam, vrrrrrm a najednou konec. Rozhodně mi tam chyběla scéna s druhým Carsonem a trochu větší rozvedení děje v Balltinu s princeznou. Také mě mrzela absence Paula a obzvlášť Kraffta a jeho obrany "vydobytého" místa u rybníku. Pokud mám ale hodnotit zbytek, tak je to velice pěkně natočený film, prostě ještě z doby, kdy česká filmografie za něco stála. Hudba se mi také líbila. Pár herců bych vyměnila, nejméně do dvou rolí by mi seděl někdo jiný. Takže průměr. ()
Reklama