Režie:
Michael WinnerScénář:
Wendell MayesKamera:
Arthur J. OrnitzHudba:
Herbie HancockHrají:
Charles Bronson, Vincent Gardenia, William Redfield, Steven Keats, Stuart Margolin, Stephen Elliott, Jack Wallace, Kathleen Tolan, Edward Grover (více)Obsahy(2)
Osamělý mstitel Paul Kersey (Charles Bronson), vybavený jen svojí zbraní Magnum, se vydává do ulic New Yorku, aby vykonal spravedlnost na lidech, na které policie nestačí. (Bontonfilm)
Recenze (221)
na svoji dobu to byl dobrý film - asi.Hrálo se tak nějak víc akčně i očima.Dneska už by nestíhali :-).Ale za čtyřicet let takhle vyšeptají i dnešní super hity které bourají kina. Ale co bude out potom?????????????? ()
║Rozpočet $3milióny║Tržby USA $22,000,000║Tržby Celosvetovo $28,200,000║ veru moc som od toho nečakal, len béčkovú akčnú odrhávačku a lá Chuck Norris a ono tu tá béčková ľahkosť a dialógy celkom dobre fungujú až dokonca miestami to príde na slušnú drámu, kde fandíte Bronsonovi aby zlikvidoval čo najviac tých pouličných zmätkov /80%/ ()
V jeden okamžik se kariéra Charlese Bronsona dostala do místa, od kterého byla cesta jen přes otce rodiny, která nějakým způsobem byla zabita/znásilněna/zmasakrována a on jako jediný, kdo dokáže uchopit zbraň ve jménu zákona, jde snížit počet kriminálníků v ulicích ameriky. Škoda, že se to opakovalo tak často až téma ztratilo i tu poslední jiskru zajímavosti. ()
Charles Bronson bere zakon do svych rukou - film bez zbytecnych klise a patosu. ()
Scénář: Wendell Mayes .. Film, jehož volné variace se točí neustále, dodnes.. ()
Film mezi třemi a čtyřmi hvězdičkami. Myšlenka za pět (obzvlášť ironicky působí hákový kříž nevzhledně nastříkaný jedním z těch vraždících feťáků)! Jen škoda, že to nenatočil Scorsese (anebo aspoň Friedkin). ()
Skvělá záležitost s nemilosrdným Charlesem Bronsonem, kterej se s tim opravdu nepárá a všechny padouchy oddělá bez mrknutí oka. Závěrečná scéna je geniální! ()
Skvělá myšlenka, ale mohlo to být lépe natočené. Charles Bronson se pro roli dobře hodí. ()
„Ste zvláštny pacifista.“ Klasika a matka (či skôr otec) revenge movie, ale samozrejme to dosť brutálne zostarlo a dnes už to, pochopiteľne, nie je taká pecka, ako v 70-tych rokoch. Ale to platí v podstate skoro o vštekých filmoch, ten zub času je na nich skôr alebo neskôr skrátka poznať a bodka. Dominantný herecký výkon Charlesa Brosnona alias kvetinkového O´Reillyho zo Siedmych statočných divákovi umožňuje pozabudnúť na neprekvapivý, až slabý scenár, obshaujúci viacero absurdných momentov (hrdinu prepadnú niekoľkokrát po sebe až potom, ako si zaobstará strelnú zbraň, dovtedy nič). Pomáhajú i drsné akčné a naturalistické scény, poctivá produkčná práca megalomana Dina De Laurentiisa a čerešničkou na torte je podporná rola pre vtedy 22-ročného, debutujúceho Jeffa Goldbluma. ()
Přání smrti je filmem který abych se přiznal vůbec nevím jak hodnotit, na jednu stranu bych mu dal za 5* na druhou ale i odpad! Film pojednává o člověku, který bere právo do svých rukou (otázka bezmocnosti zákona proti organizovanému zločinu), filmy tohoto druhu vůbec počátkem sedmdesátých let zažili jakousi konjunkturu. Proti svým rivalům vystupovali na vlastní pěst již Clint Eastwood jako "Dirty Harry" (71) nebo Gene Hackman ve filmu "French Connection" (71). Co však předvedl Charles Bronson v tomto filmu, překonalo vše, co jsem zcela určitě nejen já, měl do této doby tu možnost vidět. Newyorský architekt Paul Kersey jako osamělý totálně bezcitný mstitel na cestě za odplatou (za znásilnění jeho manželky a dcery, manželka umírá, dcera se už neprobudí z kómatu). Policie je později úplně bezmocná a tak později Paul sahá ke zbrani sám (je tu jasný důvod, ale je tu i jiný, poté co shlédne jedno kovbojské představení a poté co si de pak ještě zastřílet, kdy se svěří svému kamarádovi, jak byl jeho otec psanec a kdy ho pak nakonec zabili) zcela jistě zde se v něm probudili všechny své pudy a geny a zcela jistě toto byl ten druhotný impulz k jeho pozdějšímu činění. Film má dobrý scénář, ve skutečnosti je toto téma stále více jak aktuální, plno lidí na všech internetových diskuzích, když se řeší nějaká ta sviňská nespravedlnost to vidí podobně (v novodobé civilizované společnosti by se však toto nemělo dít). Nakonec ale přeci jen šlo z filmu vytěžit skutečně něco víc, poté co Paul sahá ke zbrani a zcela nesystematicky se vždy pokusí vyprovokovat mladé rowdies aby je nakonec mohl zastřelit, jen tak pro parádu, poté co ho chtěli v uvozovkách jen okrást (kde je ale záruka že by ho nakonec jako svědka nezabili oni?). Bronson se v tomto filmu držel starého odvěkého islámského zákona "oko za oko, zub za zub," jenže, za 1, vůbec nemusel, některé ty nepochopitelné násilné vraždy byly prostě zbabělé, jako střelba zezadu do zad, na útěku atp, 2, vždyť on se mstil všem, jen ne zrovna těm kteří mohli za vraždu jeho ženy, ty se pak náhle vypařili, on je nehledal, on se přeci zajímal jinýma a později konflikty přímo vyhledával, zajímavé že byl vždy u všeho dění, prostě ve správný čas na pravém místě, jako kdyby se všechno točilo jen kolem něj, směšné. V New Yorku se to delikventama jen hemžilo a poté co vzal Paul vše do svých rukou (takový pěkný název domobranec), pomohl bezradné policii snížit kriminalitu s nějakých 900 zločinů za týden na polovinu! 3, všechny ty vraždy byly na jedno brdo, žádný větší nápad, 4, všechny ty rowdies jako by si z oka vypadli, víceméně byli všichni i poněkud směšní, jen to úvodní trio v úvodní scéně doma bylo nejlepší a jako scéna jednoznačně nejsilnější z celého filmu. Tak nějak nevím, film ve své době musel dosti pobouřit, jako máloco jiného předtím, je mi i jasný že člověk občas prostě takhle smýšlí, nikdo z nás nemůže sám za sebe říct, jak by se choval, když by se dostal do takové to nelichotivé situace, navíc když člověku prdne v bedně, ale stejně nedoporučuji, co kdyby se takovými to pravidly řídil každý z nás? Jak by to vypadalo? V Americe je to možná možný už od dob Divokého západu, kde by byl určitě Charles jako doma, proto později takové to role, ale co třeba tady u nás v naší malé zemičce, nevím, ale takový sladký konec jako v tomto filmu by Charlese Bronsona asi nečekal a troufám ci říct že ani v Americe ve skutečnosti. Ale je to přeci jen film, z novodobé historie mi podobný případ v takovém to rozsahu co se týče vražd není znám. Finále bylo prostě jedním velkým zklamáním, jinak se film snad celkem i povedl a přesně takovéto role prostě Bronsonovi vždy seděly. () (méně) (více)
Výborný. Bronson se inspiruje divokým západem, bere .32 revolver a zákon do svých rukou ve městě, který "potřebuje víc fízlů než obyčejných lidí, protože tak to tu prostě chodí". Už ve své době značně kontroverzní ("fašistický") film, který řádně exponuje noční můru všech piček, státníků a policejních autorit - právo na vlastní sebeobranu. Ač se od té doby New York (kde jsem právě strávil rok) podařilo vyčistit a dnešní míra zločinu je na minimu od dob války v Koreji, pořád je DEATH WISH stejně aktuální a bylo mi překvapení, že ne žádný ultra-plochý exploitation béčko, nýbrž po všech stránkách dobrý, provokativní, nepřiposraný thriller. Charisma hlavního hrdiny netřeba komentovat, herecky mě bavil i V. Gardenia (dědek hlavoun) a závěr hodně bad ass. ()
Charles Bronson jak ho znám a opět dokonalý. Dlouho jsem s ním žádný film neviděla , ale ten konec přímo vybízí k pokračování. Tyhle role mu přímo sednou, je tím už pověstný....z chlapa, který si žije klidně svůj život s krásnou ženou a najednou se okolnosti promění tak, že je z něj ten pověstný mstitel, který se nemůže spolehnout ani na veřejné činitele, protože spravedlnost někdy zkrátka nefunguje a je bezmocná proti tolika parchantům v jednom městě. Nedokáži absolutně odhadnout, jak by jednal táta, kterému by se to stalo a ti grázlové by zůstávali stále na svobodě. Jó, život je někdy krutý boj. ()
Tohle je absolutní špička v oblasti thrillerů o pomstě všech dob. Je to vyloženě kult a obrovsky jeho pověst a reputaci kazí to, že Bronson natočil tolik dalších připitomnělých pokračování. Nejedná se o akční film za jaký jej mnoho lidí má. Je to akční thriller či drama, které ve své neuvěřitelné filmové dokonalosti propojuje naprosto plynule a přesně řadu témat spojených s lidskou agresí, zlem v nás, touhou po pomstě a legislativních nástrojích trestu a nápravy kriminálníků. Film je plynule rozfázován do několika částí, kdy po krátkém, ale výstižném seznámení s pozadím Kerseyho rodiny jsme svědky brutálního napadení jeho manželky a dcery třemi pouličními kriminálníky. Přepadení se odehrává v bytě Kerseyho, nezvyklý divák se bojí toho, čeho bude svědkem, zvyklý divák jako jsem třeba já, se bojí také. Neuvěřitelně surové, brutální a odporné přepadení, zmlácení a zneužití je tak mrazivě a realistycky natočeno, že je z něj divákovi zle. Kersey v návaznosti na dalších události a díky tomu, že je neuvěřitelně tvrdý chlap (ale velice reálná postava), bere v určité části filmu do rukou pistoli a vydává se na pochůzky městem. Schválně si vybírá nebezpečná temná zákoutí a při každé konfrontaci s kriminálníky je bez lítosti odkrágluje. Nezná slitování, později dokáže svůj dvojí život plynule spojit se zaměstnáním a kariérou. Nejedná se však o typického akčního hrdinu, proměna v bránícího se muže, mstitele a zároveň vraha je postupná a po první vraždě se v traumatu doma sesype a pozvrací. Postupně se však vraždění gangsterů a chuligánů stává pro něj přirozenou součástí života, stejně jako denní docházka do zaměstnání, kde je (rovněž) velmi úspěšný ... Ve finále film nastiňuje právě témata možnosti bránit se a to i zabitím či vraždou, postavení se "zlu venku" dalším zlem a díky médiím se z Kerseyho stává "lidový hrdina". Excelentní film, naprostý kult, ve své podstatě a rovině dokonalé syrové dílo, těžce a účelně útočící na mnoho divákových pocitů a vnitřních tendencí a pudů. Bronson podává naprosto dokonalý herecký výkon. I když se to možná nezdá, ve své jednoduchosti, zádumčivosti, tvrdosti i beznaději je neuvěřitelně přesvědčivý. Opravdu hraje a dokazuje, že je pan herec. Jako třešnička na dortu jsou pak perfektně zvládnuté veškeré filmové aspekty, od kamery, po hudbu, scénář, prostředí atd. ()
Příběh o muži, který se začal mstít poté, co mu tři kriminálníci zabili a znásilnili dceru, je neuvěřitelně drsný a ani se hlavnímu hrdinovi nedivítem co začal konat. Představitel Paula Kerseyho je charismatický a neohrožený Charles Bronson, který do role přesně zapadl a nenapadá mě nikdo, kdo by se tam hodil více. Někde jsem četl, že je to jeho nejslavnější role, ale dle mého je to Harmonika z Tenkrát na Západě a O´Reilly ze Sedmy statečných. Škoda, že se film nedostal do rukou lepšímu režisérovi, protože takový Taxikář Martina Scorsese má hodně podobný námět a kolik pocty se filmu dostalo, hold to chce mít také štěstí na režiséra :(. Každopádně nejen poctivý akčňák, ale i výlet do duše a psychiky člověka, kterému se z minuty na minutu změnil celý život........ ()
Brutální scéna s přepadením v bytě na začátku mě hodně navnadila. Pak film trochu ztrácí tempo a spíš se tam kecá. Krátká pasáž, kdy se Charles Bronson přesune kamsi do Arizony a rýsuje tam nějaký územní plány, je naprostá nuda a já už jsem se začal bát, co z toho nakonec vyleze. Naštěstí se brzy vrátí zpět do NY a začne bez servítek čistit špinavý ulice od feťáků a zlodějů a surovost a syrovost 70. let se rozjede opět v plný parádě. Bronson si v pro něj hodně typický roli odehrál ten svůj standard, ostatní herci spíš byli do počtu. Za zmínku ještě stojí mladej Jeff Goldblum v menší roli, protože ten tady opravdu vypadal jako regulérní vyfetlej psychopat. 75% ()
"JAK NAZÝVÁŠ LIDI, KTEŘÍ KDYŽ JSOU OHROŽENI, TAK SE NEBRÁNÍ, JEN UTEČOU A SCHOVÁVAJÍ SE?" - "CIVILIZOVANÍ?" V 70. letech přesídlili kovbojové Eastwood a Bronson z divokého Západu do zločinem zamořených moderních velkoměst a s sebou vzali i staré dobré pěstní právo. Na toto převlečení kabátu symbolicky odkazuje v PŘÁNÍ SMRTI scéna z westernového městečka i závěrečný rozhovor Kerseyho s buldočím policejním inspektorem ("NECHCEME VÁS V NEW YORKU. UŽ NIKDY." - "INSPEKTORE, DO ZÁPADU SLUNCE?"). Narozdíl od hláškujícího macho poldy Harryho je ale Paul Kersey obyčejným člověkem, liberálem a obětí násilí, která postupně přehodnocuje svůj světonázor, přechází do ofenzívy a po zabití prvního chuligána doma zvrací. Hrdinu na jeho cestě provází solidární mlčení zachráněné oběti, hlasitý souhlas veřejnosti a později i tichá podpora ze strany policie. Veřejnost však neaplaudovala jen na plátně, ale i v kině, což kritiky právem značně znepokojilo a samotný Bronson musel později veřejně vystoupit a nabádat k tomu, aby lidé v době vzrůstající pouliční kriminality film nenapodobovali. PŘÁNÍ SMRTI je řemeslně odvedený sedmdesátkový thriller, vděčící za svou působivost kontroverznímu, ve své době aktuálnímu tématu. Následná pokračování bohužel degenerovala do Reaganovských akčních béček 80. let. Podle stejnojmenné novely Briana Garfielda. ()
Pacifistický architekt hnán pomstou čistí New York od zločinecké špíny. Pálí při tom lépe než Harmonika a ve výběru obětí je zcela politicky korektní. Zaujal Gardenia jako inspektor s věčně plným nosem a závěrečné vigilantní gesto na chicagském letišti. ()
Je to mierne nadpriemerný thriller s Charlesom Bronsonom. Má veľmi dobrý príbeh o architektovi pacifistovi, ktorému náhodná trojica gangstrov prepadne rodinu, čo skončí smrťou ženy a znásilnením dcéry a kedže je polícia bezradná, architekt sa postupne mení na nemilosrdného čističa ulíc. Spracovanie nie je zlé, príbeh je slušne prepracovaný, stále sa po príbehovej stránke niečo deje, ale mne veľká časť filmu až tak moc nesadla, za čo môže hlavne maximálna uveriteľnosť filmu, kde sa hlavná postava vyvíja, z čoho vyplýva úplne obyčajná akcia a veľký priestor pre políciu. A trochu aj sklame, že hlavný hrdina celý čas likviduje len obyčajných zlodejov a trojica z úvodu sa už vo filme neobjaví. A tak stredná tretina filmu a dobrý spravodlivý záver sa mi páčia, ale zvyšok je len čisto priemerný. Akcie tu je na thriller pomerne dosť a dobre sa na ňu pozerá, aj ked´ to samozrejme nie je nič výnimočné. Tvoria ju iba prestrelky, ktoré ako som spomínal sú úplne reálne, takže žiadne boje s mnohonásobnými presilami, ale rýchle vystrieľanie nanajvýš trojice zločincov, ktorí väčšinou ani nestihnú zareagovať. S hereckým obsadením som celkom spokojný, Charles Bronson mi síce sadol hlavne až v osemdesiatych rokoch, ale aj tu je dobrý a celkom dobré postavy policajtov, inak tu až na úvodnú tretinu nemá nikto viac priestoru. Réžia v rámci svojej kategórie funguje dobre a technická stránka si tiež svoju úlohu plní. Uvedomujem si kvality tohto filmu, ale mne viac sadli zábavnejšie pokračovania, ktoré lepšie fungovali po stránkach, ktoré ma v tomto type filmu najviac zaujímajú. A tak je pre mňa tento diel najslabší, ale stále dobrý. Objektívna kvalita filmu- 64%, film sa páči mne na 57%. ()
Drsný příběh muže, kterému tři pobudové zavraždili ženu a znásilnili dceru. V nočních ulicích vidí všechnu tu špínu, zloděje a vrahy a rozhodne se jednat. S pistolí v ruce se vydává do nočních ulic a zastřelí každého zločince, který se mu postaví do cesty. "Touha smrti" není naivní akčňák ani bezmyšlenkovitý tupý vyvražďovák. Je to mrazivá psychologická studie obyčejného člověka, který se vydal nejen pomstít svou rodinu, ale bere ortel za všechny slušné lidi. Charismatický drsňák Charles Bronson v roli, která je mu psaná přímo na tělo a těžko si dokážeme někoho jiného v této roli představit. Filmu akorát ubližuje nepříliš nápaditá režie Michaela Winnera, která naopak vyniká v dalších pokračováních, ovšem které jsou již čistá akční béčka. ()
Na Death Wish jsem se vcelku těšil, ale musím říct, že horší začátek filmové série jsem (zatím) nikdy nezažil. A přitom to je první díl, co většinou zůstává nepřekonán ostatními pokračováními. Vše v tomto filmu je špatně, snad krom úvodu, který sliboval chladnokrevnou pomstu za vraždu manželky. Ale pak je to nudné, nudné, nereálné, nudné, o ničem, nudné… chápete, kam tím mířím? Ten film nemá žádný spád. Což o to, to by mi nevadilo, mám rád pomalé atmosférické filmy, ale tady ani ta atmosféra není. A kde nic není, ani Bronson nemůže brát. Mimochodem, právě Charles Bronson mi zde přišel hodně dřevěný (zvláštní, že ve všech ostatních dílech mi vůbec nevadil, respektive si myslím, že byl mnohem lepší a uvěřitelnější ve své roli). Dlouho, hodně dlouho jsem přemýšlel, až jsem se na konec rozhodl pro mých 40 % za, a teď doslova, začátek a konec. A tím koncem myslím úplně tu poslední scénu na letišti. ()
Reklama