Režie:
Stephen SommersKamera:
Mitchell AmundsenHudba:
Alan SilvestriHrají:
Dennis Quaid, Channing Tatum, Marlon Wayans, Sienna Miller, Joseph Gordon-Levitt, Saïd Taghmaoui, Christopher Eccleston, Adewale Akinnuoye-Agbaje (více)VOD (3)
Obsahy(2)
V roce 1641 je ve francouzském vězení Skot James McCullen shledán vinným z prodeje zbraní oběma stranám konfliktu. Před vykonáním rozsudku vyřkne poslední slova o tom, že klan McCullenů je velký a mocný a že moc jeho synů poroste i po dlouho po jeho smrti. Místo popravy ho však čeká rozžhavená železná maska, kterou je odsouzen nosit až do své smrti... V nedaleké budoucnosti mluví na fóru McCullanův potomek, mocný zbrojař. Představuje nanomity – dokonalé mini vojáky. Původně sloužili v lidském těle k likvidaci nádorových buněk, ale podařilo se je naprogramovat tak, aby jedli prakticky cokoliv, například kov a beton, a ničili tak nepřátelskou techniku a budovy. Pak jsou dálkovým ovladačem zkratováni, aby nedošlo k další nežádoucí aktivitě. Druhý den ráno má být vyexpedována z McCullanovy továrny v Kyrgyzstánu další várka bojových hlavic s nanoroboty. Dva vojáci Duke a Ripcord, kteří vezou v koloně aut kufr s nanohlavicemi, si všimnou chybějícího průzkumného týmu na 40. kilometru. Vyhlásí pohotovost a vrtulníky potvrdí, že radar nic nehlásí. Najednou se ale zničehonic objeví jakoby mimozemské letadlo a oba Apače sestřelí. Vojenská vozidla se rozptýlí, podivný letoun střílí i po autech a ničím nejde zničit. Pak se na zemi objeví jakýsi výsadek vojáků, které vede štíhlá černovlasá žena. Nezastaví je ani granáty. Duke odnese zraněného kamaráda stranou a vrací se pro kufr. Žena se mu s několika vojáky postaví. Vyjde najevo, že se znají, jmenuje se Anna. Najednou se z oblohy snese další neznámý stroj a z něj další „muž v černém“. Ten začne likvidovat Anniny vojáky. Duke Anně pomáhá. Objeví se další žena se zrzavými vlasy a muže v černém zastřelí. Anna nakonec odletí bez kufru, ten nechá Dukovi. Za Dukem přijde zrzavá žena se svými muži a chtějí kufr. Jsou prý tajná jednotka – jako hologram se jim představí velitel jednotky, generál Clayton Abernati aneb generál Hawk. Je prý ve zvláštní jednotce. Jeho tým Alfa je prý dopraví i s kufrem k němu. Během letu Duke zjistí, že zrzavá žena je u speciální jednotky – je v ní Brit, Maročan a muž, který nemluví. Chce se k nim přidat. Na základně zjistí, že se jedná o útvar G. I. Joe, který formálně neexistuje, ale slouží u něj ti nejlepší z nejlepších. Jednotka se snaží zjistit, kdo je napadl, proč a kdo za jejich nepřáteli stojí... (TV Prima)
(více)Recenze (1 213)
To zase byla US píčovina. ()
Neskutečná blbina a hovadina, obsahující takové množství nesmyslů, že už jsem je ke konci filmu sotva všechny stačila sledovat a registrovat. Ale... tahle neoriginální hovadina je ale naštěstí neuvěřitelně zábavná, takže skoro dvě hodiny stopáže utečou jako nic a přes všechna klišé dokáže hezky poctivě po americku pobavit. ()
Efektně natočená směska obšlehnutých či alespoň jinde v jiné variaci viděných akčních scén, mezi nimiž se odehrává směska naprosto nesmyslných nebo pro změnu totálně klišovitých vztahů mezi hrdiny majícími míň rozměrů než jejich pseudopředlohové plastové figurky. A schválně jsem nepoužil slovo "propojit" nebo tak něco, protože ve světě G. I. Joea nedává smysl ani řazení akcí - jednotlivé scény jsou tam prostě proto, aby se ne snad něco dělo, to proboha ne...jsou tam proto, aby něco vybuchovalo;) A to jsem se z fotek tak naivně těšil na zlou intrikánku Siennu Miller a na fešnou roli pro Rachel Nichols (to hezké a herecky celkem schopné děvče z poslední série Alias)...a na cool ninji;) A dostal jsem místo toho statečného vlastence Chaininga Tattooa, jeho podceňovaného sidekicka vypadajícího a chovajícího se jako současným měřítkům vyhovující parodie Willa Smithe z Dne Nezávislosti a špičkově ujetého a přehnaně patetického "méd sájentist" Josepha Gordon-Levitta...všichni ostatní mi byli naprosto ukradení, což zamrzí zvlášť u ninjů, kteří byli podstatně míň cool než na fotkách. Ne, to je lež, víc to přece jenom zamrzí u obou přítomných slečen (nebo spíš už vlastně dam), protože při nejlepší vůli a vzpomínkách na pubertu nemůžu vystačit s jejich redukcí na obtažené body armory, zvlášť když Scarlett má jednu z nejdementnějších zbraní jakou si jde představit. Co tedy je vlastně G. I. Joe zač? "Velmi překvapivě" je to jenom sled drahých (a přesto z hlediska CGI místy směšných) rychle se hýbajících obrázků, které trvají až příliš mnoho minut... Sommers prostě ve své honbě za osmdesátými léty zase přetáhl strunu a výsledkem jeho práce je kolem a kolem vzato úplně zbytečný film. Těch deset procent nad padesátku je jenom za obtažené dívčí body armory (přece jenom, na něco to stačí...) a za ten upřímný smích, který ve mně vyvolal jeden z posledních záběrů, ukradený z konce prvních X-Menů. A i tak se za ta procenta cítím provinile:) ()
Stavil jsem se za kámošem, něčeho se napít. Díval se na Joea. Nestihl jsem začátek, ale jeho věty "Říkali, že mají málo času a začali se líbat" a "Pomalu ztrácím přehled, kdo je kdo" celkem vystihují ten pětapadesátiminutový bordel, kterého jsem byl svědkem. ()
Oceňuju, že se film neveze na modní vlně třaslavý kamery při akčních scénách, ale celý film je až příliš v duchu hádanky "Je to hodně barevný, digitální a neví kdy to skončit, co to je ? " ()
Ukrutná pecka. Spolu so Star Trekom najzábavnejší popcorn tohto leta. "Seriózni" filmoví kritici samozrejme zbabelo cúvli a podľahli všeobecnému dojmu, že niečo také rýchle, hlučné a povrchné musí byť zároveň aj blbé. Ten film ale nie je hlúpy, práve naopak. To, že je cheesy, bezduchý, prvoplánový a občas sa neobťažuje s logikou, ešte predsa neznamená, že nemôže byť šikovne napísaný. A G. I. Joe je v rámci kategórie "priznaná popcornová kravina pre chlapcov od 12 do 15 rokov" napísaný perfektne. Tá efektivita, a akou je nahodená a rozvíjaná zápletka a ako sú predstavované postavy a vzťahy (veľmi dobre použité flashbacky), je na hrane dokonalosti. Tuším za tým Beattieho - podobne dravo a jasne boli predstavení hrdinovia Austrálie. Réžia je bravúrna (Michael Bay počul hlasné spláchnutie). Sommers sa rozhodol, že musí prekonať rýchlosť Múmie 2 a vytočil obrátky až na kraj stupnice. Pritom však film zostáva prehľadný, stále má sympatické postavy (dokonca aj Wayans mi po chvíli prestal vadiť, Tatumovi som toho drsňáka celkom veril a Millerka je smokin´ hot aj v scénach, v ktorých nevystupuje) a napriek tomu, že ide o nonstop videoklip, diváka neubíja (chvála za rozumnú minutáž). Čo je ale najdôležitejšie, G. I. Joe je zábavne hravý - otvorene priznáva inšpiráciu v klasikách od Star Wars (dokonca je tam Darth Vader) cez Indyho (Sienna a okuliare) až po bondovky (väčšina filmu) a nadšene a zámerne sa "rochní" v klišé. No a sú tam Fraser, Vosloo a O´Connor, čo sa počíta. Jedinou chybičkou na kráse je občas mizerné CGI, ale aj triková nedokonalosť akoby k celej tej lavíne béčkovosti vlastne pasovala. Skrátka a dobre, GIJ je Deň nezávislosti nového tisícročia. ()
Zlý asiat, drsný černoch, hláškující černoch, bondovský záporák, jeho mrdatelná asistentka, charismatický generál, a dalších čtyřiadevadesát důvodů plus jeden navrch, proč nemít rád současný Hollywood. Tenhle film představuje pro jeho odpůrce dokonalý sklad munice i zbraňového arzenálu. Když se rozhlédnu kolem, plně chápu, proč takové kvantum diváků tlouklo hlavou o sedačku před sebou. Jenže… čekat od Sommerse cokoliv duchaplného je výsměch vlastnímu zdravému úsudku a já tomu filmu podlehl už od prvních vteřin. Když po půlhodine nastane akce, kterou by si jiný režisér nechal jako závěr, tetelil jsem se blahem, v momentě, kdy se zachraňuje 1 (slovy: jedna) Eiffelovka a zboří se přitom polovina (matematicky: ½) Prahy, uvažoval jsem, jestli existuje něco jako tvůrčí soudnost a zdravý rozum. A přitom stále není konec. Star Wars! Nejšílenější, nejneuvěřitelnější a nejzábavnější vysokorozpočtová demence, kterou může současná kinematografie nabídnout. Překopírujte své rozezlené komentáře ke dvojce Transformerů k tomuhle, padnou sem jak ulité. Bolí mě hlava, fakt že jo. ()
Jak by řekla, paní odbornice Spáčilová, znalkyně a písatelkyně do Mladé Fronty Dnes. Tento film je akčně na úrovni, leč jeho kvality jsou skutečně laxní až hanlivé...Aneb, jak odborník vidí pořádný kus zábavy. G.I. Joe, film, který příběhem je úplně mimo, ale akci dokáže zlomit vaz kdekomu, okamžitě, cíleně a s naprostou chutí. Já jsem od toho měl blbej pocit. Hlavně že to bude fantasmagorie jako prase. Taky že to je fantasmagorie jako prase, ale stylová, jak jinak. Jen mě mrzelo, že bylo TAK málo akce v přirozeném prostředí. Ta s auty byla totiž monstrkrutózní a já jsem z ní byl hotovej ještě na hodně dlouhou dobu. Jenže ostatní akce už byla jen stylová a rozhodně ne skutečná. Každopádně i tak svůj cíl rozhodně splnila. Krom toho si Česko udělalo další reklamu. I když to byla na hodně dlouhou dobu poslední. Zaplať pánbůh, že už jim to daňový zvýhodnění potvrdili. Protože co jiného dokáže Praze udělat reklamu, než kvalitní americká produkce plná bouchajících aut, střílejících kulometů a drsných chlapů, co Amíci tak moc žerou. A kdo přece bude nejvíce utrácet v Praze??? ()
║Rozpočet $175miliónov║Tržby USA $150,201,498║Tržby Celosvetovo $301,543,074▐ Tržby za predaj DVD v USA $60,066,243 //počet predaných kusov 3,729,614║ Tak až takúto sprostunkú podpásovku som veru nečakal ako niekdajší obdivovateľ kreslených postavičiek tohto comicsu som čakal omnoho viac než nezáživný vývar bez lepšej štipky myšlienky a dialógov. Po trikovej stránke to má tiež slušnú kolísavosť, akcia je prevažne natočená tak že nič moc nepovie, vydarených akčných sekvencií je ozaj len minimum asi najviac zaujme naháňačka Parížom. V podstate každou pribúdajúcou minútou je tento film čoraz viac otravný a nedá sa v nijakom ohľade užiť a nejaké vypnutie mozgu sa v tomto nedá absolvovať, jedine absolútny reset mozgu po dopozeraný filmu. K tomu výber hercov do hlavných úloh bol asi najhorší výber, čo som kedy u veľkorozpočtového filmu zažil, taký Dennis Quaid tu je len do počtu, Marlon Wayans maximálne rušivý článok v každej sekvencii čo sa ukáže mi o príde ako trápnosť šedivá, na Siennu Miller sa dá aspoň pozerať ale to je jediné pozitívum, Channing Tatum ako hlavný hrdina je dosť nevýrazný na to aby vytvoril okolo seba nejakú auru a stiahol pozornosť na seba.... jednoducho prevarený béčkový vývar za $175miliónov čo sa nedá porovnať ani z nejakou ku príkladu Fantastickou štvorkou. /videl v kine: 25%/ ()
Digitální zlo s nejlepším českým dabingem za poslední roky (...ironie!). Dějových linií na kompletní sadu Amerických ninjů (to je na pět dílů), víc flashbacků než v Lostu, víc blbých hlášek než v Kameňáku a nad tím vším američtí igráčci s pulzníma puškama, nanověcičkama a patriotismem, kterým by se daly lámat skály. Je to k smíchu a zábavné zároveň, pokud si připustíte, že Sommers je patlal a neobratně vykrádá Star Wars (celá finální sekvence jako by Hvězdě smrti z oka vypadla) a dělá mu problém vyrobit nejen uvěřitelné charaktery, ale i lokace, situace nebo zvraty. Ale když se podíváte na plakát, vážně od toho filmu čekáte něco uvěřitelného? Jděte na to, a kdykoliv nějaká z postav promluví, prostě zadržte dech a uši. Nebojte, bude to jen pár vteřin, než zas někde něco vybouchne. p.s. Pokud nebudete zadržovat dech, jistojistě u toho filmu umřete. Někdo v křečích, někdo smíchy. ()
Každé dítě si rádo hraje. Tentokrát nejsou po ruce plastové postavičky, ale jedno velké přerostlé děcko s možností natočit akční pecku za 175 milionů dolarů... Stephen Sommers si tak užívá rozpočtu, potenciálu a neuvěřitelné odvahy dát do filmu prakticky vše, co jako dítě zbožňoval a jako dospělý obyčejně odsuzuje. Z GI JOE tak tvoří nabitý akční snímek, plný stylizovaného prostředí a postav, které přicházejí, odcházejí, hláškují, střílejí a ničí vše v dosahu svých zbraní. O destrukci většiny základních kamenů mytologie hračkářské legendy nebudu mluvit, protože zfilmování sebou nese oběti ... GI JOE je však hlavně o akci. Úžasné a někdy hodně digitální, ale je jí tolik....tolik.... a tempo samotného snímku se tak přesouvá do roviny "pojedem sem, zničíme, pojedem dál, zničíme to tam...", takže si na jakoukoliv nudu divák, který se chce pobavit a ne číst mezi řádky druhý Korán, nemůže stěžovat. Ohlušující vizuál je už jen perličkou stejně jako (doslova) ohlušující zvukové efekty a hudba. Ve finále tak jde o skvěle vystavěný blockbuster, který dává divákovi vše, pro co si do kina přišel a pokud tomu tak není, je to chyba diváka, který chtěl něco jiného než zábavnou a nekončící akci... Těším se na pokračování:). Více zde. PS: pokud se nechcete pobavit bez mozku nechoďte na to... jinak budete nadávat a kecat, jak všichni, co si to užili nemají vkus:) Těch 5* je trochu přepálených a tak do měsíce to snížím na 4, ale zábavnost z filmu jen tak nevyprchá.... PPS: sníženo:) ()
Scénář: Stuart Beattie, David Elliot, Paul Lovett .. Budoucnost patří nanotechnologiím. Tohle bylo jejich promo. A pořádná akční nátěřka. Hlavně druhým hračkářům, Transformers: Revenge of the Fallen, které o hlavu (nikoliv plnou rozumu) převyšuje. Stephen Sommers a Lorenzo di Bonaventura si tuhle digitální stupiditu vymazlují na plné pecky. Snadno skousnutelné především díky vražednému tempu a rytmizaci, které tu povrchnost, vágnost příběhové kostry a obecnou neuvěřitelnost zadupává pod slupku atraktivních efektů, sexy postav, hlášek a neustálého sprintu za další explozivní akcí. Místy se sice dostavuje až přehlcenost, kterou ještě zahušťují flashbacky, ale nic nedrhne, Praha se bortí, ledovce tají, zadeček Rachel Nichols se vrtí.. Beru všechny negativní soudy, mne taky Sommers (vyjma první Mumie) nebere, ale tahle nátěrka prostě ušla. Přepálené béčko, přepálená sedmdesátka. ()
V tom filmu je všechno! Hláškující černoch, kozatá rusovláska mluvící plynně keltsky, šílený vědátor, váleční nanoboti, pulzní děla, arktické základny, samurajští bratří. Bolí z toho hlava, destrukce olbřímích rozměrů stíhá další, ale co na tom sejde. Sommers umí narozdíl od Baye natočit megalomanskou akci, nikoliv mihotající se chaos. Doufám, že bude dvojka, chci si tohle guilty pleasure užít ještě dvojnásobně velké (podle pravidla o sequelech) ()
Uz je to davno, co mi 110min pripadalo tak nesmierne dlhych... . Sommersov all-star team (Fraser, Vosloo a kopa nedokonalych trikov) sekunduje niecomu, co sa pribehom neda nazvat. Ovsem v obkukavani slavnych sekvencii z este slavnejsich filmov by rejzo na skole ziskal "vybornu" jednohlasne u celeho skuskoveho zboru (hoc v prehladnosti akcie by to s nim az tak slavne nebolo). Gratulujem ostatnym, u ktorych magicka formulka "tak blbe, az to bolo zabavne" fungovala, pretoze mna minula dost velkym oblukom. A hoci som sa par krat neveriacky zasmial, nemeni to nic na tom (pouzijuc neverifikovatelny argument), ze to bolo "nuda k uzufaniu" a mnozstvo akcnych pasazi produkovalo iba jednotvarnu, umelu, sterilnu a skrz-nasrkz zamenitelnu kolaz nezazivnych obrazov. ()
Terno roku pro milovníky sraček z ranku "tak špatné až je to geniální". Záležitost, u které výpis všech bot a nelogičností zabere více místa než celý scénář. Navíc to má solidní guilty pleasure oporu v totálně mimózním dabingu. Universum kde se devadesátdevět procent z dvaceti rovná číslu devatenáct, kde se promenáduje Fantomas (vlastně hned dva), kde se z letadla katapultujete pouze za pomoci keltštiny, kde se nahánějí parchanti pod ledovou čepičkou a kde se přesný čas spolu s místem výskytu určuje zásadně dle výšky a tmavosti stínu... No, takový umělecký počin prostě nelze nemilovat. O twistech v soap operových vztazích, že by z nich i slepé Esmeraldě oči z důlků vypadly, raději ani nemluvě. Být na závěr ještě věta "Duku, jsem tvůj otec!" tak jdu na plný počet. PS: Ne zase až tak skrytá reklama na Pilsner Urquell potěšila. ()
Koncentrovaná zábava u které mi nebylo trapně a na nudu nezbyl čas. Akorát ta mytologie mi přišla trochu zbytečná a ten šílenej doktor už byl fakt moc. ()
Lucasovsko-bondovské dobrodružství v uvědomělém a sebereferenčním digitálním kinu atrakcí, které pro mě osobně bylo velice opojné všeprostupností prostoru - nejenom na poli jedné scény, ale i v návaznosti scén mezi sebou. Nejde o vyprávění a originalitu, nýbrž předvádění možností média, vytrhávání diváka z ponořeného sledování a okázalou digitálnost, u které není podstatné, jak kvalitní triky jsou, ale kolik jich je; o rychlost až uspěchanost, kdy se žene neustále kupředu - k další atrakci. Zatímco předchozí sommersovské blockbustery byly pozoruhodné co do práce s časem, kdy ignorovaly jakoukoliv kauzalitu a byly plné elips, monstra se měnila v rámci jednoho dlouhého záběru a ne několika; tak jeho celovečerní verze animovaných a seriálových dobrodružství vyniká v práci s prostorem, který nezná hranic - postavy prolétávají či se propadávají skrze různé plochy, z podzemní a podmořské základny míří všemi směry, protože nic není uzavřené, analogicky se spojuje podmořský a nadzemský svět mezi záběry a celými scénami. Uvědomělost je patrná na holografických postavách, které procházejí stolem a lidmi, nic není neprůchodné. Nevidět film s dabingem a neuvědomovat si náborovost, přičemž ta je o to úspěšnější, čím lépe je výsledek natočen či vyrenderován, šel bych nejspíš na plný počet. 9/10 ()
,,Ať už jste co chcete, chci se k vám přidat….“ AKCE, supermoderní zbraně a systémy, létající stroje a superhrdinové. Tajné laboratoře v poušti, urychlovací obleky a zničená půlka Evropy. Vítejte ve světě HASBRO a vychutnejte kouzlo nanotechnologie. Zapomněl jsem na něco? Je fajn sledovat v AKCI hračky a parchanty s tuhým kořínkem. Má to šmrnc, AKCE je vtipná a dětem se líbí. Když by mohla nastat poklidná chvilka, flashbacky plné AKCE tomu zabrání. Nezaujatý pozorovatel by řekl, že film má upozornit na nebezpečí zbrojního průmyslu. Hovno! Má pobavit!! Až se mi zdá, že je tý AKCE už moc. Příběh není nic světobornýho, vlastně jde jen o tu AKCI. Byť bez kapky krve. Je možný, že vám na konci už poleze pěkně krkem. Ta AKCE samozřejmě. Jo, a řekněte všem, že je tu hóóódně AKCE! PŘÍBĚH ** HUMOR *** AKCE ***** NAPĚTÍ * Co uvidíme (možná) příště? S.Sommers prohlásil, že zfilmovat se dá cokoliv. V produkci firmy Mattel je připraven akční nářez Barbie a Ken! Záporákem má být ,,čistotný pejsek“. Doufám, že přijde i Ponny! ()
Rozpočet $175miliónov Tržby Celosvetovo : $301,060,793 /// Blbostov porovnatelne zo Stealth prisne tajne, a to je co povedat ()
Začal bych vtipem: Víte, co se mi nejvíce líbilo na G.I. Joe? Trailer na novou romcom s Kačkou Heigl a Butlerem, který běžel před filmem. ____ Pět poznámek – ke střihu, vertikalitě, sexualitě, multikulturalismu a instrumentalismu: ____ 1, V polovině a na konci šedesátých let řada amerických filmů experimentovala s rychlejším tempem střihu. Dnes je střih u většiny filmů rychlejší než v jakémkoli jiném období. Ve skutečnosti může rychlost střihu brzy dosáhnout svého stropu; je těžké představit si celovečerní film, kde by trval záběr v průměru méně než 1 sekundu. Lze tuto hranici nějak prolomit a překonat? Lze, takovým malým podvodem, protože hranice jedné sekundy se zachová, ale akce se přesto bude zdát rychlejší. Jak? Jednoduše, akce se neodbude sekvenčně, ale simultánně, tzn. že se rozdělí do dvou až třech míst a mezi nimi se přestříhává. Kupříkladu souboj ninjů a přestřelka mezi vojáky se tak neodehraje postupně za sebou, ale přestříhává se mezi tím. Stejným způsobem se řešila hranice minimální délky záběru v závěrečné obří sekvenci v Transformers 2. Stejným způsobem se to řeší i zde. Abych se ale přiznal, tak tenhle typ řešení akce nepovažuji za šťastný. Nejde tu vůbec o přehlednost, nebo nepřehlednost akce, ale o to, že takovéhle přestříhávání ruší potěšení z kontinuity akce, z její výstavby, a akce tím ztrácí parametry „malého příběhu". Když si vybavím všechny americké akční filmy z 21. století, sedlo mi stoprocentně opravdu jen máloco. A tak stejně jako pojmenoval Havel proslulým skvostem „humanitární bombardování“ intervenci do bývalé Jugoslávie, i G.I. Joe akcí přetéká, ale je to jen jako, takové humanistické, neškodné, nijaké... taková humanistická genocida diváka. ____ 2, Američané přistáli na Měsíci léta Páně 1969. Do stejného období spadá počátek rychlejšího střihání v amerických filmech, viz bod jedna. Náhoda? Nikoliv náhoda, nýbrž počátek vertikální éry, utužené o pár let později „vertikálním" opuštěním Země ve Star Wars. I G. I. Joe je filmem vertikálním. Odpovídá tomu vertikální poster rozdělený na nebe a peklo, nebo spíše nadsvětí a podsvětí bez morálního významu. Jen peklo je umístěno nahoře, protože to je pro teenagery víc cool. Dále je ryze vertikálním problémem potýkání se s gravitací (černoch se chce hrozně moc stát pilotem; Eiffelova věž zase doplatí na přitažlivost) nebo neustálé přecházení mezi hydrosférou (id - oceán nevědomí), povrchem (ego) a atmosférou (superego - svědomí, božský dohled). Vertikalitě odpovídá i rozdíl v záběrování mužů a žen – u mužů se začíná záběr nahoře na hlavu-mysl, u žen zpravidla dole na zadek-povrch. První záběr na muže a ženu se tedy v G.I. Joe liší. V prvním případě pohlížíme „do“, kdežto ve druhém „na“. ____ 3, Na posteru si dále můžeme všimnout, jak na něm jsou ženy natočeny bokem, aby vyniklo poprsí a hýždě, zatímco muži anfas. Když se poprvé ve filmu objeví hologram, je na něm Dennis Quaid ve 2D. Ani ne o pár minut později se na hologramu zjeví tuším Sienna Miller... ve 3D. Kupodivu se ani v jednom z vtipů nešprýmuje o suspenzorech, přitom jsou povinnou součástí hi-tech obleků. Mužské pohlavní orgány prostě stále patří do oblasti intimity a soukromí, zatímco ženské pohlavní znaky a orgány jsou už dávno „veřejným majetkem“, nad jejichž masovou přítomností ve veřejném prostoru se už nikdo nepozastavuje vyjma několika feministicky orientovaných kritiků, kteří naprosto marně upozorňují na zneužívání a deformaci obrazu ženy, na devalvaci ženy do pozice objektu apod. A za druhé si můžeme povšimnout, že mužští hrdinové tu často vystupují „bez tváře“, není jim vidět do obličeje, mají ho částečně zakrytý nebo znetvořený, na rozdíl od ženských protagonistek. Mužská postava je zde pouze jakousi nekonkrétní siluetou, kterou vyplňujeme vlastními rysy, vlastní identitou. Absence tváře umožňuje, podobně jako v pornografických filmech, mužskému divákovi identifikaci s hrdinou příběhu, zatímco ženský obličej zůstává co nejvíce odhalený pro potěch oka. ____ 4, Americká hyperkorektnost za vlády Billa Clintona je nejvíce patrná asi z prvního Matrixu, kde po boku stanuli černoch a dva běloši, žena a muž, kdy muž (Keanu Reeves) je ke všemu míšenec. I G.I. Joe touží xenofobii nějak obejít, vždyť tu máme bělocha, asiata, černocha i post-koloniálního half-černocha Saïd Taghmaouia. Jenže volba herců tady odpovídá spíše nutnosti po snadno zapamatovatelných a od sebe odlišitelných hrdinech, kde nulovou hloubku vyvažuje signifikantní a čitelný „venek“, podle něhož postavu ihned poznáme. Proto patří mnohem větší uznání režisérům, kteří ve svých filmech pracují třeba jenom s bělochy a jsou nuceni je odlišit vnitřně. Nadto se stojí zamyslet nad tím, jestli není nějaká souvislost mezi Marlonem Wayansem a šimpanzem ze Speed Racera? Ano, oba „primáti“ jsou zdrojem humoru. ____ 5, G.I. Joe není, jak se občas tvrdí, náborový leták, který má ukázat klukům, jak bude vypadat armáda ve věku, kdy už budou dost staří, aby se mohli nechat naverbovat. Ve skutečnost je G.I. Joe konverzí počítačových her, zejména Gears of War a Dead Space, viz všechny ty pulzní pušky, dvě odlišné frakce, „vypnutá“ krev, kooperativní multiplayer, rozmanitost misí, videoherní trenažer střelby, „oživování" mrtvých, briefingy z prezidentské kanceláře nebo Karolína Kurková (přesně takovýhle modelky hrály ve filmečcích z Command and Conquer). Herní estetice odpovídá i neustálé zpochybňování manuálů, konkrétně potřebu manuálu ta které postava zpochybní ve filmu třikrát. Naráží se tu zjevně na dobu, ve které kvete pirátství a ve které je dostupnost manuálu vyloučená a hráč musí, stejně jako Channing Tatum a Marlon Wayans najatí narychlo Quaidem, objevovat vše po svém. () (méně) (více)