Režie:
William DieterleKamera:
Joseph H. AugustHudba:
Alfred NewmanHrají:
Charles Laughton, Cedric Hardwicke, Thomas Mitchell, Maureen O'Hara, Edmond O'Brien, Alan Marshal, Walter Hampden, Harry Davenport, Katharine Alexander (více)Obsahy(1)
Do Paříže přichází tlupa potulných cikánů, aby si na tržišti přivydělali peníze ke svému kočovnému životu. Krásná Esmeralda tančí k potěše především pánské části přihlížejících, a líbí se nejen kapitánu lučištníku Phoebovi, ale i herci Grengoirovi, který se marně snaží svou hrou zaujmout diváky. Jenomže cikáni nejsou ve městě žádoucí a vojáci se je snaží vyhnat z města. Esmeralda se uchýlí do kostela matky boží a prosí pannu Marii o slitování se svým národem. Zde jí zastihne vysoký církevní hodnostář Frollo, který při pohledu na ní pocítí touhu a chce Esmeraldu získat. Dívka mu uteče. V městě je již tma a nebezpečno. Frollo totiž posílá za Esmeraldou svého služebníka hluchého a znetvořeného hrbáče Quasimoda. Tomu se sice podaří dívku chytit, ale únosu zabrání Grengoire, který přivolává pomoc a vojáci hrbáče zatýkají s tím, že bude druhý den pranýřován, za únos. Esmeralda je odvedena ke králi podsvětí a současně s ní je sem nedobrovolně odveden i Grengoire, kterého považují za špeha a chtějí jej pověsit. Esmeralda ho zachraňuje, a stává se podle nepsaného zákona pařížské spodiny jeho ženou…… (marťan)
(více)Recenze (40)
Očekával jsem další melodrama, ale Dieterleho adaptace příjemně překvapila. První co mě nadchlo je naprosto dokonale ohyzdná maska Quasimoda a to že spousta scén s ním včetně působivého finále připomínají spíše Universalovské horory s Frankensteinem. Dále pak perfektní reálie středověku - zábava, tance, lůza, žebráci, všemocné stráže, inkvizice bránící pokroku, útrpné právo a navíc spousta davových scén. Esmeralda je krásná (ale na cikánku nějak bílá), Laughton ošklivý a příběh solidní, ač podle wiki to nemá s původním románem moc společného. Ale čert to vem, tohle byl slušný středověk. ()
Oscar 2 nominace: Hudba - A, Zvuk ()
V pořadí asi pátá z bezpočtu adaptací Hugova románu, pro mne ovšem číslo 1. Velmi napínavé i když znáte konec, kvalitní obsazení a řada vyloženě hororových, stále vcelku děsivých scén. Středověk jednoduše nebyl pěknej. Až tady mi taky došla ta podobnost mezi osudem Quasimoda a Střihorukého Edwarda. 85% ()
║Rozpočet $1,8milióna║ Tento príbeh je už dosť známi a bol už nespočetne krát sfilmovaný, poväčšinou ide o kvalitné verzie a tento počin sa veselo môže radiť medzi tie najlepšie. Čierno-biely film prináša svoje čaro, ktoré je u týchto starých filmov nezameniteľné a dokáže svojím prevedeným upútať, dokonca aj herecké zanietenie postáv je ozdobou filmu, dokážu vniesť do postáv buď dramatickosť alebo aj odľahčenie či určitú hravosť(Český dabing tiež spravil svoje v dobrom zmysle), ďalej aj kamera, kostými a kulisy svojím prevedeným sa povyšujú na veľmi dobrú úroveň, čím sa dá toto dielo označiť za veľmi zručne zvládnuté po všetkých stránkach a určite stojí za pozretie. /75%/ ()
Charles Laughton překvapil svým hrbáčem, znám ho spíše z poněkund jiných rolí. Za nejsilnější scénu považuji Quasimodovo "zcizení" Esmeraldy z rukou mistra popravčího. Celkové zpracování odráží zuřivost středověku. Jsou zde velmi pěkné masové scény. Žádný propadák se nekonal, ovšem ani žádné nadšení, ze kterého bych pak nemohl spát. ()
Priznávam, nie som schopná úplne oceniť tento film, z ktorého občas sála nepríjemne nudná atmosféra. Očarila ma však dobrácka Esmeralda, nakláňajúca sa s láskavým úsmevom k uväznenému Quasimodovi s pohárom vody, odzbrojil ma romantický kontrast znetvorenej tváre a krásnej duše, získal si ma povýšenecký Frollo, upevňujúci celý život potrebnú morálku a nakoniec schopný klesnúť na dno priepasti pre jeden povznášajúci, no preňho zakázaný ľudský cit. Milujem tú scénu predostretia hĺbky Quasimodovho srdca, jeho chvíľkový prejav slabosti a nadľudskej dobroty. Nedokážem pomenovať svoje dojmy. Čakala som niečo iné, no dostala som ľudskosť prelínajúcu sa s pokrytectvom. Som dojatá, aj keď vlastne neviem, prečo. 70% ()
Charles Laughton je ako Quasimodo skvelý a Maureen O´Hara je dostatočne krásna na to aby sa do nej na prvý pohľad zamilovali štyria (!!!) chlapi.Príbeh (aj keď všemožne poupravovaný a oklieštený) je overený časom,je to výpravné, atmosféru to má výbornú ale bohužiaľ sa pod veľa scén až príliš podpísal zub času, takže sa film občas nepríjemne vlečie. A ten zbabelý happy end tiež moc nepotešil 8/10 ()
Asi nejlepší filmová adaptace tohoto kultovního románu od Victora Huga – sice odlišná, ale jinak dost věrohodná. ()
Mám rád Anthony Hopkinse i Anthony Quinna, ale tento Zvoník je prostě nejlepší. ()
Pro mě osobně v podstatě stejně úmorné a nesnesitelné jako starší verze z roku 1923, a to primárně z toho důvodu, že literárně opovrhuji Hugovou předlohou. Ten příběh je úplně debilní, a ve filmu to podle mě vynikne ještě víc, když scénář z knihy vypreparuje jen to "zfilmovatelné" a vše ostatní je nemilosrdně vypuštěno. Kromě všech románových nedějových vsuvek - které, řekněme si to na rovinu, byly beznadějně zastaralé už v době vzniku filmu, natož dnes - tato filmová adaptace ale kupříkladu také zcela opomíjí postavu Esmeraldiny matky (podobně jako je zde radikálně upozaděna i její kozička, a kupodivu i Phoebus je zde víceméně nedůležitou postavou, která sotva stihne Esmeraldu letmo zaujmout, zatímco v románu by za něj ta chuděra dala život); jinak mi ale celkově tato adaptace přišla vůči předloze o něco věrnější než zmiňovaná starší verze a snad i filmařsky o něco zdařilejší. Ani zde si však filmoví tvůrci neodpustili radikálně pozměnit závěr - zatímco v románu je Esmeralda popravena a Quasimodo hyne žalem po jejím boku, zde je jí v závěru udělena královská milost (na základě Gringoirových tištěných letáků!), a kamera ji sleduje odjíždět spokojeně v doprovodu Gringoira (!), zatímco chudák Quasimodo si ve finálním záběru zoufá, opírajíc tvář o kamenné rameno chrliče, proč i on nebyl stvořen z kamene (což je mimochodem replika převzatá z románu, jen zasazená do jiného kontextu). Celkově podle mě neexistuje důvod, proč ten film chtít ještě dnes vidět (podobně jako nechápu zdroje popularity předlohy, kterou osobně řadím mezi nejpřeceňovanější knihy, co znám). Mimochodem Maureen O'Hara mi coby Esmeralda nepřišla vůbec hezká a nechápal jsem, co na ní kdo vidí, podobně jako mi maska Quasimoda přišla lepší v té starší verzi. ()
Matka príroda sa na ňom pekne vyriadila, ale nič nebráni tomu, aby si človek QUASIMODA na celej čiare obľúbil, i keď nie je zrovna zvodca všetkých ženských sŕdc, ako slávny zvodník Casanova. Je to mierumilovný, zdeformovaný veľký človek s hrbom, ktorému robia zle, vysmievajú sa mu, pritom je to druh človeka, ktorý by ani muche neublížil... Prichádzajúci cigáni, ktorí mieria do Paríža nevzbudzujú veľke nadšenia, nevítajú ich s otvorenou náručou, kde krásna a hrdá cigánka ESMERALDA vzruší nejedno mužské libido. Dá sa povedať, že nemá medzi cigánkami konkurenciu, ale ani široko - ďaleko jej žiadna z dám nesiaha krásou ani po členky ! Má 3. nápadníkov : kapitána Phoeba, herca Grengoira a cirkevného hodnostára Frolla, ktorý urobí niekoľko hlúpostí. Esmeralde bude po ruke nenávidený Quasimodo, ktorého čaká zaujímavé obdobie negatívného vyznenia, keď bude viac bitý ako chleba sýty ! Na plnej čiare exceluje Charles Laughton, na ktorom sa maskéri poriadne vyšantili, takmer nepoznateľný herec, ktorého mám zafixovaného v trocha odlišných charakterov. Režisér Bill Dieterle zvláda s bravúrou životopisné, historické drámy, preto je ako stvorený pre túto látku ! PS : Podľa mňa ide o asi najlepšie spracovanie podľa románu Victora Huga, plánujem si pozrieť taktiež verziu “ Krásky a Zviera ” z roku 1956 s Ginou Lollobrigidou a Tonym Quinnom, ale vnútorné nutkanie mi hovorí, že to nesiaha na spracovanie z roku 1939 ? ()
Zatím jediné zpracování slavného románu, které jsem viděl ale i tak si troufám tvrdit, že se jedná o jedno z těch lepších, (ne-li nejlepších) které kdy vzniklo. Výborní herci a působivá atmosféra. ()
Azda najlepšia filmová verzia slávneho románu Victora Huga ( čítal som ho v pätnástich ). Príchodom Esmeraldy ( krásna Maureen O´Hara ) do Paríža sa rozkrúti kolotoč udalostí, stane sa stredobodom pozornosti zainteresovaných mužov. Kostýmy, davové scény, herecké výkony - všetko je ako má byť. ()
Tenhle Zvoník je patřičně velkolepý a působivý snímek se skvělou atmosférou. Ještě o něco lepší než stejnojmenný němý film s Lonem Chaneym. Chaneyho hrbáč se mi sice líbil o trochu víc, ale Charles Laughton mu zase dokázal dodat patřičný lidský rozměr a vzbudit mojí lítost. ()
Veľkolepá adaptácia, remeselne mimoriadne zdarne spracovaná, s atmosférou romanticko dobrodružných flákov rokov 30tych. Laughton síce nieje tak démonicky odpudivý, ako pred ním Chaney z verzie 23´, ale jeho poľutovania hodná kreácia si zaslúži rovnaké uznanie. ()
Možno za to môže sentiment, pretože toto bolo moje prvé stretnutie s filmovým Zvonárom. A preto bude pre mňa už navždy Charles Laughton tým najquasimodovitejším Quasimodom a Maureen O´Hara tou najesmeraldovitejšou Esmeraldou. A vôbec... ()
,,ČLOVEK PRED ŠKAREDOSŤOU CÚVA A PREDSA JE NA ŇU ZVEDAVÝ. JE TO AŽ DIABOLSKY LÁKAVÉ." __ Vo svojej dobe musel byť film úplná bomba ... a JE ním aj teraz! Zvonár nie je síce dokonalým filmom, ale je takmer dokonalým. Dieterleho réžia nie je bezchybná a rovnako to platí aj o scenári, nejde však aj tak filmu uprieť ako odzbrojujúco je nakrútený. Je v ňom badateľná naivita a typický filmársky štýl starého Hollywoodu, no napr. scéna keď Gringoire zablúdi do ,,Dvora divov" uchváti takým hororovým vyznením, že by smelo obstála aj v súčasnej konkurencii. Charlesa Laughtona mám rád - tento herec, širšiemu diváckemu publiku najznámejší skôr z Kubrickovho ,,Spartakusa" , bol jednou z popredných hereckých osobností svojej doby. Ako Quasimodo je famózny a určite tiež udiví na svoju dobu prepracovaným make-upom (Quinn v novšej verzii z roku 1956 bol oproti nemu krásavec) a tým, ako si dokonale herecky vystačí len s trochou mimiky a niekoľkými ťažko zrozumiteľnými vetami. Skôr potom zamrzí, že Maureen O ´Hara tu má k cigánom asi tak blízko ako ja k Mongolom, čo by sa dalo ospravedlniť dobou vzniku. Menej sa však už dá prepáčiť mierne trpký happy end, ktorý ma nakoniec príjmul nadšenie zo sledovania znížiť z výslnia najvyššieho hodnotenie. I tak doteraz najlepší ,,Zvonár", akého som videl - 4.5* (145. hodnotenie, 20. komentár k filmu) ()
Viděla jsem všechny filmy, které se týkaly "Zvoníka u Matky Boží". Měly pouze jiné názvy a jiné dramatické pojetí. Ale !!! Podle mého názoru nejlepší ztvárnění role "zvoníka - chudáka a opovrhovaného hrbatého ošklivce " zahrál nejlépe právě Charles LAUGHTON. Maska úžasná, procítěná láska ke krásné cikánce od člověka na kterého bylo těžko spočinout pohledem, aniž byste nemuseli zrak odvrátit. To zahrál Charles tak úžasně, že zůstal v této roli nenahraditelný. Proto dávám 5*. ()
Já vím, že Hollywood původní román vykostil, semlel do hamburgru a dochutil happyendem. Leč ty romantizované reálie, pitoreskní kostýmy, skvělé davové scény, věrná kopie průčelí Notre Dame, to úžasné světlo a šerosvit v chrámu, to vše ve mně vyvolává mou dávnou představu středověku ve stylu ilustrací Gustava Doré. K tomu ten úžasný Quasimodo, studeně krutý Frollo, nadzemsky krásná Esmeralda a působivý hudební motiv. Je to prostě podívaná, která tak apeluje na mé pocity a city, že si odpustím nějaké kritické rýpání. Takže si užívám scény svátku bláznů, záchrany Esmeraldy z popravište (za něž by se nestyděl ani Tarzan) a obrany chrámu před útokem chudiny křepčícím Quasimodem . A ten konec, kdy opuštěný Quasimodo sedí vedle kamenné příšery na fasádě chrámu, kamera se vzdaluje, takže nakonec sám vypadá jako další gotický chrlič. ()
Tady se skutečně vyřádili hlavně ti, co pracovali na výpravě, na kostýmech a na maskách. Charles Laughton je k nepoznání, ale o to primárně šlo. Quasimodo je skutečně výborná postava a všechny zastiňuje, i když je třeba zdůraznit, že zlo v člověku tu krásně vyniká. Velmi dobrá adaptace, a to vůbec nevadí, že americká. ()
Reklama