Režie:
Robert SiodmakKamera:
Siegfried HoldHudba:
Erwin HalletzHrají:
Lex Barker, Gérard Barray, Rik Battaglia, Michèle Girardon, Alessandra Panaro, Teresa Lorca, Fausto Tozzi, Hans Nielsen, Gustavo Rojo, Kelo Henderson (více)Obsahy(1)
Mexiko 1864. Země je obsazena Francouzi. Napoleon III. navzdory odporu lidu prohlásil za mexického císaře arcivévodu Maxmiliána Rakouského. Mexický prezident Juarez však boj proti Francouzům nevzdal. Do země stižené občanskou válkou přijíždí v utajení Juarezův přítel a poradce doktor Sternau, jenž se vrací z USA z cesty za prezidentem Lincolnem s prosbou o finanční a zbrojní podporu. Následně má Sternau pro Juarese získat podporu místního hraběte Fernanda di Rodrigandy. Jeho cesta je však lemována mnohými nebezpečími, a to nejen ze strany Francouzů, ale také nekontrolovatelného Juarezova důstojníka Verodojy i proradného syna hraběte Alfonsa. Ten kvůli dluhům předstírá lásku k indiánské princezně Karaje, která jako jedna z mála ví, kde se ukrývá bájné aztécké zlato... Rok 1965 přinesl nejen největší počet filmových adaptací mayovek do německých kin, ale také definitivní rozdělení produkce mezi dva výrobce. Zatímco producent Horst Wendlandt měl výsadní a smluvně vázané právo na adaptování příběhů z Divokého západu, konkurenční producent Artur Brauner se ujal knih zasazených do jiných lokalit. Divácký úspěch Žuta Braunerovi potvrdil, že zlatým dolem nejsou pouze snímky s Pierrem Bricem, ale že nemenším lákadlem může být i pouhá účast Lexe Barkera. Zatímco spřádal plány na realizaci dalších vyprávění o dobrodružstvích Kary ben Nemsího v Orientu, přistoupil k realizaci projektu s jiným Mayovým hrdinou, doktorem Sternauem. Výsledkem adaptace rozsáhlého kolportážního románu byl dvoudílný projekt, jehož je Poklad Aztéků první částí. Vyprávění pak přímo pokračuje v Pyramidě boha slunce... Původní Braunerův plán natáčet film přímo v autentických lokacích v Mexiku vzal, s ohledem na rozpočet i nelehkou spolupráci s mexickými partnery, rychle za své, a tak i tentokrát filmařům americké scenérie suplovala Jugoslávie. Pro zdání autenticity si zapůjčili záběry mexických pyramid z cestopisného dokumentu, které se ve filmu objevují pod úvodními titulky. Režie se nakonec ujal ostřílený řemeslník Robert Siodmak, jenž pro Braunera realizoval již Žuta. Herecký ansámbl opět využívá osvědčených tváří v čele s Lexem Barkerem coby doktorem Sternauem. Humornou figurku obchodníka s kukačkovými hodinami Andrease Hasenpfeffera ztvárnil Ralf Wolter, známý divákům coby Sam Hawkens. Role záporáka se také tentokrát ujal španělský herec Rik Battaglia a part druhého zloducha přes původní neochotu přijal francouzský představitel Gérard Barray, jenž byl do té doby znám ryze opačnými rolemi. Řady záporáků tentokrát obohatila i intrikující žena v podání slavné francouzské herečky Michele Girardonové. Ve vedlejší roli se také objevuje italská hvězda konce padesátých let Alessandra Panarová. (Česká televize)
(více)Recenze (82)
TV/// Obsazení 7/10 Děj 7/10 Hudba 7/10 Efekty 7/10/// +zajímavé prostředí, atmosféra –vyloženě je zde cítit, že je film rozdělen na 2 části/// Tak tohle je film, který předcházel druhé části s názvem Pyramida boha slunce. Kterouž to jsem viděl paradoxně jako první. A právě většina z vás tvrdí, že první část je lepší. Ovšem u mě je to naopak. I tato část je určitě zajímavější než mnoho májovek. Jenže hlavně z počátku trvá než se dostaneme do děje. Vše se rozjíždí pomalu a některé postavy se objeví až v polovině filmu. Podobné je to s hudebním doprovodem. V druhé části jede jeden song za druhým. Zde chvíli trvá než se hudba pořádné rozproudí. Jinak postavy jsou zde zajímavé a příběh se zde pěkně zamotává. Málo prostoru zde mají indiáni, ale ti si to v Pyramidě vynahradí./// Celkem 70%/// ()
Pořád nechápu, proč Artur Brauner angažoval na režisérský post Roberta Siodmaka. Jeho režie je děsně statická a "mexická série mayovek" vůbec nemusela mít dva filmy. Ovšem Ralf Wolter v kouzelné roli Andrease Hasenpfeffera nemá chybu...ten prostě nikdy nezklame! ()
Některé souboje působí v dnešní době neskutečně naivně, ale to by tak nevadilo, horší už je to s naprosto jalovým scénářem v příběhu kde postavy se spíš vyskytnutou jsou přidány na jednu či druhou stranu a tím to hasne. Po nějaké dramatické dějové záplatce ani vidu ani slechu, ale Lexovi modrý oči ty dvě dám. ()
Snaha udržet celý film na Lexi Barkerovi, který se proslavil hlavně Old Shatterhandem neuspěla. Příběh o pokladě Aztéků je ohraný a celý film je spíše kvůli ždímání hereckých kvalit Lexe do poslední kapky. ()
To, že Karel May nebyl jen Vinnetou či možná ještě tak Kara ben Nemsi, je snad jasné každému. A právě románový cyklus, jímž je inspirován tento film (naposledy vyšel v nakladatelství Návrat pod výstižným názvem Tajemství starého rodu), patří k mým oblíbeným, erformou psaným dílům velkého německého romanopisce. Proto musím vyjářit uznání scénaristovi tohoto zpracování, s jakou lehkostí dokázal složit příběhy v předloze z úplně jiného času, občas i prostoru, do jednolitého celku. A přesto se v celém filmu vlastně nevyskytuje událost, která by nebyla vzata z knižní předlohy, i když někdy je místo Barcelony použita zapadlá vesnická pevnůstka a doktor Sternau stíhá i činy původně jiných postav. Pouze Ralf Wolter je něčím úplně novým, ale zase ho můžeme vidět v jeho přirozené podobě, bez paruky či turbanu, tak jak zářil v německých komediích šedesátých let. ()
Nejhorší Mayovka vůbec (snad možná na úrovni Old Firehanda). Všechny západní s Surehandem jsou stále o třídu lepší než tenhle paskvil. Lex Barker byl vždycky to, co umělo Mayovky nakopnout, ale tohle bylo i na něj moc. Hrubě nepovedený maglajz, který kazí jméno o hodně vydařenější Pyramidě Boha slunce, se kterou bohužel tvoří jeden dějový nedělitelný celek. ()
Knédlwesterny jsou všechny téměř stejné, vždy stejná směs exotické romantiky, ušlechtilého divošství a šablonovitých postav (či spíše člověků-konstant), akorát že některé jsou horší. Např. směšnými pyrotechnickými efekty (vchod k pokladu), nevhodnou volbou komické postavičky (to je i v Mayovi? Peklo!) a nízkým charismatem hrdinů (Lex Barker je ale OK). ()
„Na formality nemám čas.“ – A ako vidím, tak na slušnosť tiež nie.“ Bohvie, ako to Lex Barker stíhal, ale behom jediného roka stihol osem filmov. A z toho dva boli Poklad Aztékov a Pyramída boha Slnka, čo je vlastne jeden príbeh rozdelený na dva filmy. Oba vznikli podľa Karla Maya a Lex Barker je tu tradične neohrozený, ale nejde o oficiálnu súčasť nielenže ani oldshatterhandoviek, ale ani kara-ben-nemsioviek. Barkerov hrdina je tu prekvapivo veľmi neakčný, čo je azda svojím spôsobom zámer tvorcov, aby ho odlíšili od Old Shatterhanda a Kara Ben Nemsiho, ale namiesto nedostatku akcie neprichádzajú s ničím novým/iným a tak je to proste len nezáživná nuda s miestami až nechcene smiešnym scenárom a veľmi lacnou výpravou. Ak vám na kara-ben-nemsiovkách vadilo, že už to proste nie je to, čo oldshatterhandovky, tak toto vari azda radšej ani nepozerajte. ()
Tato Mayovka se mi zdá ze všech těch bez Vinnetoua nejlepší. Je zde spoustu sympatických postav (Dr.Sternau, Hasenpfeffer, Potoka), ale i nesympatických postav (Alonzo, Verdoja, Bazin). Rik Battaglia hraje svou obvyklou roli záporáka skvěle a překvapí nás představitel Dartagnana Gerard Barey v netypické záporné roli. Ralf Wolter jako Hasenpfeffer je zárukou vtipných situací, které jsou opravdu vtipné, a ne trapné. Románovou předlohu jsem nečetl, možná buhudík, protože jinak bych možná musel hodnotit trochu přísněji. ()
Průměrnej film Jeho volný pokračování Pyramida boha slunce je o dost lepší. Tady je to podobný jako u těch dvou filmů z Orientu, takže tahle první část je vyloženě na rozjezd není špatná, ale chybí tomu nějaká aspoň trošku gradace. Takhle jsme především uvedeni do příběhu kterej je místy trochu zmatenej. Možná, že těch postav ať už kladných nebo záporných je tu prostě moc. I tak film obsahuje pár slušných bitek a přestřelek. Barker i když tu hraje úplně jinou postavu která nemá nic společného z Old Shatterhandem, tak je pořád největší borec a taky film přináší poznání, že Mexico je prostě Mexico i když to zrovna točí Němci na Balkáně...50% ()
Ze všech tří hlavních postav, které ztvárnil Lex Barker je postava Dr. Sternaua pro mě nejmíň zajímavá. Vždyť se nejedná o kdovíjakého bombarďáka, který všechny skolí svou sebejistou pacičkou. Tady dokonce i on sám semtam jednu utrží. Celkem si to tady 3x rozdá s úhlavním padouchem v provedení již tradičního Rika Battaglii. Ralf Wolter tentokráte také trošku slabší oproti zavedeným pořádkům. ()
Skvělá hudba, skvělý Lex a tvrdý Verdoja... ()
60% ()
První část dvojdílného filmu o honbě za pokladem Aztéků se mi jako dítěti líbila, po letech však přišlo zklamání. Jedná se o zcela průměrnou mayovku, která obsahuje snad nejotravnější hudební doprovod ze všech - přirovnání k "tahání kočky za ocas" mi v tomto případě vůbec nepřijde scestné.;-) ()
[USA 1864] Doktor a tajný diplomatický kurýr Sternau žádá amerického prezidenta Abrahama Lincolna o finanční pomoc pro mexického prezidenta Juareze v boji s císařem Maxmiliánem. Lincoln nemůže v tuhle chvíli oficiálně nic udělat a proto posílá důvěrný dopis, který by měl Juareze povzbudit. Po návratu do Mexika Sternau prezidentovi navrhne, že by mohl pomoci přítel hrabě Fernando di Rodriganda y Sevilla... Komickou postavu tentokrát ztvárnil Ralf Wolter jako Andreas Hasenpfeffer, který prodává kukačkový hodiny. Další roli záporáka si ve filmu zahrál Rik Battaglia jako kapitán Verdoja. ()
Trojica scenáristov ani Siodmak poriadne nevedia, čo točia. Či veľké naivné dobrodružstvo pre dobových teenagerov, alebo vážnu historickú drámu o občianskej vojne. Postavy sú výsostne kladné a záporné, Mexičania dobrí, kolonizátori z Francúzska zlí a tak podobne. O ten poklad tu zatiaľ nejde, na ten si budeme musieť asi počkať do druhej časti. Inak to svižne ubieha, herci sa do svojich úloh hodia a Siodmak skrátka točí inak ako jeho nemeckí kolegovia pri ostatných Mayovkách, čo je aspoň určitá zmena, ak nie priamo zmena k lepšiemu či horšiemu. ()
Tuto mayovku natočil jako 1. díl německo-židovský režisér Siodmak podle literární předlohy celkem dobře. (2. díl se jmenuje Pyramida boha Slunce). Film je na rozdíl od vinnetouovské klasiky pojat více pohádkově, či divadelněji (mnohdy jsou scény točeny jen ve studiu). Zvláště Indiáni působí nepřesvědčivě, tak nějak toporně. To ale nic nemění na tom, že romantický příběh je dobrý a Lex Barker jako dr. Sternau, málo známá Michele Girardonová jako prohnaná Josefa, Gérard Barray jako zkažený šlechtic a zvláště Rik Battaglia jako bezcharakterní mexický kapitán Lazaro Verdoja, podávají skvělé herecké výkony. Co se týče Battaglii, je to asi jeho nejpřesvědčivější role padouchů ze všech filmových mayovek. Výborný dobrodružný film pro mládež (pomineme-li nesprávný ideologicko-politický příklon k juarezovsko-americké revoluční politice). ()
Lex Barker druhýkrát bez Winnetoua, ale na 90% s tými istými hercami. Nesmiešny humor a teatrálnosť, ale dá sa to pozrieť. Hlavne, keď tou nechcenou humornou vložkou sú úmrtia Indiánov, ktorých keď strelíš, tak sa ešte krásne stále zopnú, ako keby šli na kladinu a až potom padnú. Pre gymnastickú dušu ozaj prínosné. Stále je to ale lepšie než nejaký Old Firehand z domova dôchodcov. ()
Směšně kulisácké exteriéry, občasné směřování děje. Výtečný původní dabing, díky němuž si film i tak lze užít. A Olda Šetrnej ve skvělé formě. ()
"Čím větší ideály, tím více stojí.. A v tom je ta potíž, že ?!" ()
Reklama