Režie:
Alfred HitchcockKamera:
Joseph A. ValentineHudba:
Frank SkinnerHrají:
Priscilla Lane, Robert Cummings, Otto Kruger, Alan Baxter, Clem Bevans, Norman Lloyd, Alma Kruger, Vaughan Glaser, Dorothy Peterson, Ian Wolfe, Kathryn Adams (více)Obsahy(2)
Letecký konstruktér Robert Cummings je svědkem nacistického atentátu na továrnu, ve které pracuje. Během výbuchu je zabit Robertův nejlepší přítel a on sám je obviněn ze sabotáže. Aby očistil své jméno, vydává se na neúprosný hon napříč celou zemí, který vyvrcholí v závěrečném souboji na vrcholku sochy Svobody. Hitchcockův první film pouze s americkým obsazením uhání dopředu závratnou rychlostí skrze atmosféru strachu, z níž jde mráz po zádech, a představuje tak hotové mistrovské dílo napětí. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (96)
Nevinný muž prchá před zákonem a snaží se dopadnout pravého viníka. Pří úprku potkává až příliš inteligentní modelku (zajisté blondýnu) a mnoho komických figurek, aby nakonec stanul tváří tvář nebezpečným zločincům a po svém se s nimi vypořádal. Poněkud béčkový námět, pro Hitche nicméně dostačující k rozehrání jakž takž napínavé hry na kočku a na myš. Je to hra s jednoduchými pravidly, která vycházejí vstříc všem skupinám diváků. Jde především o efekt, který jednotlivé situace v divácích vyvolají, jak se do nich hrdinové dostanou již není tak podstatné a zastánci filmové logiky nebudou mít radost. Jenže který Hitchův film je založen na pravděpodobných situacích? V Sabotérovi mě potěšili nejvíce padouši, dobře napsaní i zahraní a mající cíle dostatečně neskromné na to, aby jim ti cyničtější jedinci drželi palce. Po pravdě, raději jim, než mdlému hlavnímu hrdinovi, který se občas také tváří jako padouch, což je dosti matoucí. Nechybí zde humor, suchý, lehce morbidní a asi nejpatrnější ve scéně s řidičem náklaďáku a v maringotce s cirkusáky. Sabotér má necelé dvě hodiny, jeho sledování mi připadalo jako celá věčnost. Navzdory „útěkařskému“ charakteru má (z dnešního pohledu) velice líné tempo, chybí mu strhující momenty (kdyby v závěrečné scéně nevisel na vlásku život padoucha, ale hrdiny…), nejvíce mě zamrzela absence hudby ve scénách majících jistě slušný potenciál (Barry a Pat „uvězněni“ na společenské akci, pěstní souboj v „odpalovací“ dodávce atd.). Kdyby byly všechny nápady obratněji vysoustruženy, kdyby nenadbývaly ty žvásty o občanské povinnosti a amerických zákonech (ač pronášeny skvělým Vaughanem Glaserem), kdyby, kdyby, kdyby… jenže tento film už jednou natočen byl a nezbývá nám než jej brát takový, jaký je. I když v tomto případě vlastně raději nebrat, snad jedině pokud Hitchcocka řadíte ke svým nej, nej režisérům. (Hitchcock se objeví asi po hodině filmu, u jednoho stánku v New Yorku, když auto sabotérů zastaví). 65% Zajímavé komentáře: Cival, AGO ()
Spektakulárny thriller s nadupaným scenárom a super réžiou. Problém však vidím jednak v predstaviteľovi hlavnej postavy, ktorý je síce dôveryhodný robotník, ale nie sympatický hitchcockovský hrdina, a tiež v jeho chémii k Priscille Lane. Slečna mu položí hlavu na rameno skôr, ako medzi nimi prebleskne najmenšia iskra... ()
Na Hitchcocka prachsprostě průměrná záležitost. Lákavá premise je záhy pohřbena neskutečně naivním, někdy až přímo absurdním scénářem (postava moudrého starce a jeho neteře, která se chová přesně v duchu těch nejhorších klišé - "láska" a proměna názorů je spíš úsměvná), v němž navíc docela trapně rezonují vlastenecké nálady během druhé světové války. A proč Barryho sakra nezastřelí už v prvních pěti minutách? Sabotér je jedna velká nelogičnost, kterou zachraňují jen Hitchcockovsky klasické návaly napětí. Ale stále pro mě zatím nejhorší Alfie - navíc s naprosto nezajímavou ústřední dvojicí. ()
Vynikající snímek, samozřejmě především z hlediska režie,který funguje na typické Hitchovské bázi křivého obvinění.Kdysi to byl jeden z mých nejoblíbenějších Hitchcocků! ()
Špičkový thriller s výtečnou režií a úchvatnou kamerou, SPOUSTA PAMĚTIHODNÝCH SCÉN (úvodní požár, návštěva ranče, útěk policii, slepý stařec, cirkus atd.), vysoké tempo - zkrátka jeden z nejlepších Hitchových filmů. Struktura snímku připomíná pozdější North By Northwest, ten je snad ještě lepší. ()
Geniálně jednoduchá zápletka se postupem času rozšiřuje o další, složitější podtexty a v Hitchově režii sálá napětí z každého filmového políčka. Kvituji i obsazení hlavní mužské role Robertem Cummingsem, který je svou nevýrazností, možná až průměrností, přesným příkladem člověka z lidu, kterého na plátně představuje. ()
Najnudnejší film, aký som od Hitchcocka videla. Vzhľadom na režisérsky a scenáristický potenciál, ktorý rezonuje v iných, omnoho zručnejších Hitchových filmoch, sa tento javí ako nočná mora. Absolútne nezvládnutá obsahová štruktúra, vďaka ktorej film nepôsobí špionážne, hitchcockovsky napínavo, ale vykľula sa z neho moralizujúca etická agitka s hlúpymi nereálnymi charaktermi ľudí, ktorí by sa v skutočnosti nikdy nesprávali tak naivne, ako sa správajú v tomto filme, postavy s neuveriteľne dobrotivými tendenciami. Nesympatická herecká dvojka to celé iba korunuje. Nechápem tie vysoké hodnotenia, film je napraskaný logickými chybami a pri dialógových scénach je tak nudný, že sa mi nechcelo veriť, že to natočil Hitchcock. ()
První americké filmy Hitche jsou všechny realizované ve složité době. Bylo nutné se zavděčit novému chlebodárci a uspokojit nové publikum. Přesto Hitch jen dál rozvíjel to, co se už dávno naučil doma. Saboteur není vesměs ničím zvláštní (v porovnání s jinými tendenčními válečnými filmy), ale jsou tu minimálně dvě scény, které stojí za pozornost. První je setkání s freak show (viz. Freaks nebo Freak Show) a druhé je finále, které funguje stejně, jako finále v Blackmailu. Atraktivní prostředí, napětí do poslední chvíle, ale celé to samozřejmě zabije happy end. Navíc jsou to všechno pořád jen variace téhož, viz. The 39 Steps nebo North by Northwest. ()
Príbeh cesty krivo obvineného robotníka, núteného neustále sa presúvať z miesta na miesto, unikajúc pred políciou a navyše preukazovať nevinu. Všetko začalo dobromyseľne - zodvihnutím vypadnutej veci z vrecka robotníka a jej následným odovzdaním. Na ceste spoznáva rôzne charaktery. Napínavosť sa nestráca, ani v záverečnej scéne na Soche slobody. Hitchcock z času na čas použil všeobecne známe miesta histórie, či kultúry danej krajiny ako kulisu dramatických scén. ()
Hitchcockův klasický motiv falešného obvinění, pronásledování a záměny osob. Sabotér má, hlavně v první polovině, až vražedné tempo, některými kritizovaný Robert Cummings je podle mě výborný, záporák Norman Lloyd přímo skvělý a hudba správně nervózní. Navíc se tento černobílý snímek odehrává v opravdu rozmanitých lokacích a vrcholí na Soše svobody. I po letech od poslední projekce, opět kvalitní filmový zážitek. Starý dobrý Hollywood, ten prostě zklamat nemůže. ()
Několik scén nemělo opravdu chybu, ovšem několik jich také bylo až příliš naivních, navíc představitel hlavního hrdiny působil nesnesitelně prkenně a atmosféru párkrát zkazila až příliš romantická a nevodná hudba. Závěr ale znovu vynikající. ()
Dobrej filmek. Je vidět, že když Hitch netočil nic přehnaně noirovýho nebo zbytečně dlouhýho, ale jasnej a srozumitelnej film z přímočarým dějem, tak se na to dalo koukat. Tenhle film je od začátku slušně protnutý paranoiou a pocitem neustálého ohrožení. V první půlce navíc jede i velmi slušným tempem pořád kupředu. V půlce druhé to sice místy občas trochu ustrne, ale intenzivní finále to vynahradí. Řadím tenhle film na třetí místo mezi filmy co jsem zatím viděl od Hitche hned za Ptáky a Provaz, takže rozhodně spokojenost.85% ()
Miestami trošku debilné, splašené a patriotistické.Ale aj s chuťou natočné, svižné, nenudiace, vtipné, s efektnými akčnými scénami a s veľkým výbuchom Až mám podozrenie, že sa nejakým divným časovým paradoxom dostal Michael Bay do Hitchovej hlavy a natočil to on bez prístupu k svojim technickým hračkám 7/10. Celkovo zábavný špionážny thriller ale na Hitchcocka dosť slabota ()
Možná, že je Sabotér opravdu naivní, často nelogický nebo plný klišé, ale mně se líbil na plný počet hvězd, jelikož má zajímavý děj, skvělé herecké obsazení, vždy poutavé prostředí, jež je prosyceno výtečnou atmosférou, objevují se tu charismatické i nesympatické postavy a přítomno je i Hitchcockovo věhlasné napětí. Scény ve vile neměly absolutně žádnou chybu! Závěr na soše Svobody je sice ohlodaný zubem času, avšak je z něj patrné, že v roce 1942 to musel být nervy drásající zážitek. ()
Ve stínu toho co dokázal vytvořit v USA během následujících let, se mi Sabotér jeví jako slabší kus. Jako by režisér sám měl pocit, že zůstal tématu něco dlužen a tak později natočil mnohem povedenější Na Sever severozápadní linkou. A v čem je horší? V Hitchcockových filmech jsou často momenty, kdy hrdina dojde k rozuzlení nějakou nepravděpodobnou náhodou či dost neuvěřitelným chováním jiných postav. Pokud film funguje, je to tak nějak v rámci hry, ale má-li film slabší momenty, může se stát, že některé tyto zvraty nechci respektovat, protože jsou jako pěst na oko. A to se děje právě zde, vše je za hranicí uvěřitelnosti. Filmu ani nepomáhá naivní herecký výkon Roberta Cummingse a už vůbec ne patetická hudba. Na druhou stranu, film má několik dobře natočených scén, jimž kraluje zejména ta finální na soše svobody. ()
Hlavná línia o úteku neprávom obvineného sabotéra, ktorý si buduje vzťah so ženou, ktorá ho chce udať. je skvelá. Rovnako Priscilla Lane je fantastická. Ale scenár patrí k tomu najhoršiemu, čo Hitchcock adaptoval. V podstate celý stojí na sérii náhod, kedy utečenec stretáva dobrákov, ktorí veria v jeho nevinu a naopak zloduchovia si stále nájdu výhovorku, prečo ho nezabiť. ()
Taková americká, thrillerová, naivní pohádka o Hloupém Honzovi, který se vydal porazit mnohohlavého draka, aby spasil život svůj a život jedné krásné pyšné princezny, a aby na své dlouhé trnité cestě potkal několik nových nečekaných, skoro kouzelných přátel. ()
Vezmeme-li v potaz v kterém roce se film natáčel pochopíme, co tím chtěl režisér naznačit. Po celý film je všudypřítomný opar napětí, ale vyzdvihovaný patriotismus (stéjně jako v jeho dalších filmech válečného období) spíše škodí reputaci, nicméně v dobrém slova smyslu. Původně měl hrát hlavní roli G. Kelly. Alfymu z počátku nešel film zrealizovat, obcházel studia a nakonec prodal námět i služby za 20 000 dolarů Universalu. V jedné scéně Alfy použil fotku S.S.Normandie (lodě, jež v té době shořela za nejasných okolností), ležící po boku v přístavišti v N.Y. Potom vystřihl N. lloyda představujícího Sabotéra, jak se nad tímto obrazem potulně usmívá. Později vyšlo na povrch, že námořnictvo na Universal podalo ¨hromy a blesky¨ kvůli těmto záběrům, protože implicitně poukazovaly na to, že Normandie byla sabotována. Podle Alfyho se však vojáci rozzuřili hlavně proto, že záběry odrážely nedostatek jejich pozornosti při hlídání lodi. ()
Zatím neslabší Hitchcockův film co jsem měl možnost vidět. Hlavní myšlenka je zajímavá a vzhledem k době vzniku také velmi aktualní a atraktivní. Bohužel je utopená v kupě kliší a hlavně (světe div se) nelogičností a děr ve scénáři. Parkrát jsem nechápal smysl, motivaci a jednání některých postav. Navíc ve chvíli kdy se hlavní hrdina dostane k dobrotivému slepci jsem myslel že sleduji nějaký český roztomilý film pro pamětníky. Část s cirkusovými zrůdičkami dává filmu až punc parodie. Herci byly také krajně nesympatičtí. Kamera nic moc. Vlastně když o tom tak přemýšlím, tak kdybych se ještě víc rozepsal, tak asi zvolím ještě horší hodnocení ()
Ryzí dokonalost a Hitchcock ve vrcholné formě. Už od první scény to člověka vtáhne do sebe - uvedení do děje mě zde přímo ohromilo a musel jsem si ho pustit dvakrát. Je to tak fantasticky napínavé, že to uteče jako nic a člověk by si to na konci dal nejradši ještě jednou. Některé záběry jsou tak geniální, až to není možné, a kapitola sama pro sebe je dokonalý soundtrack a výborné obsazení - trio Priscilla Lane & Robert Cummings & Otto Kruger nemá chybu. U spousty Hitchcockových filmů mám pocit, že jsou dost poznamenané dobou svého vzniku a za vidění už dnes moc nestojí (minimálně ne pro většinové publikum), ale v tomto případě měl podle mě mimořádně šťastnou ruku a přivedl na svět nadčasový a bytostně americký filmový příběh, který mi připravil téměř očistný filmový zážitek. Ve finále na Soše Svobody jsem byl nadšený jak malý kluk, ale fantastických momentů je tam celá řada (setkání se slepým hudebníkem, pomoc od řidiče kamionu, azyl u cirkusáků...) a celkově to ve mně vyvolalo velké emoce. Toto je přesně ten starý dobrý Hollywood, který mám tak rád. ()
Reklama