Režie:
Mika KaurismäkiScénář:
Michel Marc BouchardKamera:
Guy DufauxHudba:
Anssi TikanmäkiHrají:
Malin Buska, Sarah Gadon, Michael Nyqvist, Lucas Bryant, Laura Birn, Hippolyte Girardot, Peter Lohmeyer, François Arnaud, Patrick Bauchau, Ville Virtanen (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Příběh švédské královny Kristýny, která nastoupila na trůn ve věku šesti let, je portrétem extravagantní mladé ženy, jež se vzpírala tradici i konvencím a mimoděk změnila běh dějin. Mladá žena vzdorující konzervativním silám bránícím pokroku je rozkročena mezi rozumem a citem, mezi kvalitním moderním vzděláním a anachronickým světem státnických povinností – mezi brilancí své mysli a nesrozumitelnými touhami svého těla. (Film Europe)
(více)Recenze (29)
Ako je možné život jednej z najzaujímavejších postáv európskych dejín prezentovať takto povrchne a s modernými klišé? Obávam sa, že film sa snaží pohladiť dnešného diváka, nestáleho vo vzťahoch a zmäteného v otázkach (ne)viery, po jeho hedonistickej duši. Toto dielo nedehonestuje len Kristínu a dve zainteresované cirkvi, ale zahráva si s emóciami a rebríčkom hodnôt každého, kto si ho pozrie. Filigránsky zlomyseľný počin. ()
Finové se zjevně chtěli pomstít švédské královské rodině za staletí poroby a natočili vědomě špatný film o jedné ze slavných postav švédské královské historie. Jinak si tak špatný film příběhem, prostředím, herci (kromě Nyqvista) a hlavně dialogy nedovedu vysvětlit. ()
Zklamání, přece jen jsem čekala něco objevného. Málo se mně dostalo, opravdu málo. Nicméně jsem do toho šla opět kvůli Michaelovi......Nechtěla bych žít v té době a už vůbec ne být dvorní dámou. Taková moderní, emancipovaná dívčina, na tu dobu celkem nevídané stvoření. ()
Lehké zklamání. Kristýnou pro našince zůstává Studenková, pro svět Garbo a Ullmann. Toto je příliš laciné, naivní a herecky šedé. ()
Veľké prekvapenie na snímku s toľkými krajinami pôvodu. Ako prvé chcem pochváliť skvele zvolenú hudbu na úplnom konci filmu, vďaka ktorej som si pozrel aj celé záverečné titulky. Chytí za srdce a pôsobí smutne, až by som povedal že je vám za Kristínou ľúto. Snímku som si pozrel kvôli obľúbenej Sarah Gadon a som rád, že som tak učinil. Kiež by bolo Švédsko opäť tak noblesné a kráľovské a kresťanské ako v minulosti a nie ako dnes, vďaka liberálnym politikom pri moc, plné moslimského teroru. Skutočne žijúcim, dýchajúcim a pútavým na dvore Kráľovnej je samotná mladá kráľovná Kristína. Malin Buska ju hrá s vášňou a úprimným zanietením, má v sebe akýsi rebelský náboj, na ktorý sa dobre pozerá a chvíľami, možno aj vďaka kostýmovej štylizácii, pripomína krásnu Jennifer Lawrence. Silný historický námet, zdatná herecká predstaviteľka, skvelá hudba. ()
Aj napriek zachovaným historickým reáliám, slušnej výprave a perfektnej Malin Buske ma to moc nechytilo. Jednotlivé scénky, vrátane tých dôležitých, mi prišli ako pomerne sterilné a po dramatickej stránke dosť odbité. Začiatok v tomto smere ešte ušiel, no potom sa z toho stala už len rutina. Priemer. 60/100 ()
Zaujímavé zhrnutie životného osudu jednej zo zabudnutých osvietených panovníčiek, ktoré zhruba kopíruje skutočnosť, no vzhľadom na krátkosť stopáže sa nemôže venovať všetkemu dokonale a do hĺbky, Možno keby sa menej času strávilo na zbytočné lesbicko - milenecké avantúry, priestor by tam bol. Problém vidím aj vo výbere hlavnej herečky. Kráľovná Kristína bola vysoká asai 150 cm s výraznými chlapskými rysmi, tu je to skôr opačne. ()
Příběh o švédské královně Kristýně. Dvě dějové linky – protestantismus versus katolický Vatikán a zakázané lesbické sklony královny. Nekonformní královna určitě předběhla svou dobu (nábožensky, filosoficky, politicky, genderově). Na průměrném filmu připomínajícím televizní inscenaci je nezajímavější historický portrét královny a výřez dějin Švédska. Předešlou roli Kristýny hrála Greta Garbo v Queen Christina (1933) a Liv Ullmannová v The Abdication (1974),V tomto filmu na královnu působí i filosofická “celebrita” Descartes, ale královna si vytvioří vlastní filosofický pohled na svět. Královna Kristyna I. Švédská vládla ve Švédsku v letech 1632-154. Když abdikovala, přešla na katolicismus a odešla ze Švédska. Popisována je jako štíhlá, vzrůstu 150 cm a nežensky vyhlížející. Ráda lovila, mluvila hlubokým hlasem a potrpěla si na drsné žerty. Své plány nikdo nedovedla ke konci a potom co roce 1648 Prahu krátce obsadila švédská vojska, nesla odpovědnost za odvezení části uměleckých sbírek císaře Rudolfa II. ()
Je škoda, že se švédském obsazení a vydrancování Prahy a krádeži rudolfinských sbírek jenom mluví, divák se dočká pouze následků v podobě několika uměleckých děl uschovaných na stockholmském královském dvoře. Zásadní roli hraje ďábelský Codex gigas, na nměž - ano, přímo na té rozevřené bichli - královna se svou oblíbenou dvorní dámou podlehnou zakázané vášni. Vskutku zajímavá symbolika ve filmu, který s náboženstvím ostře polemizuje. Film se soustředí na dva podstatné momenty života obdivuhodné švédské královny - věčný spor přísného luteránství s tolerantním katolictvím a spekulace o královnině lesbické orientaci. Snímek si je mnohem jistější v soukromých okamžicích královny a její favoritky než trochu klopotných otázkách víry, kde nenabízí tolik přesvědčivých momentů, proč by Kristýna měla opustit tradiční víru svých předků a vrhnout se do náruče katolicismu. Kristýnu I. soudobí kronikáři vylíčili jako malou, pouhých 150 cm měřící štíhlou ženu, chlapecky nehezkou a po úrazu v dětství s vychýleným ramenem. Její představitelka Malin Buska je standardně vysoká a hezká žena, což je to dobře, protože se s ní divák mnohem lépe ztotožní a na jejím osudu mu záleží. Zvlášť když přijde o jedinou životní lásku, krásnou hraběnku Sparreovou. Hloupé je, že se jedná o chudou evropskou produkci. Rozpočet dokázal pokrýt nákladné kostýmy a solidní herce, na jiné věci ale nezbylo - třeba na statisty. Královna Kristýna je hodně komorní, odehrává se jen v rámci interakce klíčových postav, na davové scény si nepotrpí a je jasně vidět proč: při letmém pohledu na vojsko, přivážející do Stockholmu uloupené pražské poklady, vidíme jen několik roztroušených komparsistů. Trochu k naštvání na mě působila konspirační teorie (jo, nesnáším všechny konspirační teorie) o skonu Reného Descartese, ale dá se to překousnout. Pořád lepší než jakákoli konspirace Olivera Stonea. Místo střetu luteránů s katolíky tak ve filmu vyhrává milostná linie vládkyně a její dvorní dámy a na otázky víry opravdu moc času nezbylo. Škoda, na druhou stranu, co je u dvacetileté dívky pravděpodobnější, že ji bude zajímat více - náboženství, nebo láska? A hraje u toho roli, pokud je ta dívka je královnou? Třebaže Vladimír Neff se snažil čtenáře přesvědčit, že královny nemají nohy, na Kristýně vidíme, že mají. A nejen nohy, ale i celá těla - mladá, žádoucí a dychtivá po lidském doteku. ()
Šedivé a strohé jako samo puritánství. Pokud by se to omezilo pouze na exteriéry a interiéry, bylo by to v pořádku, protože Švédsko neoplývá nijak přitažlivou krajinou a dvory protestantských králů měly daleko k opulentnosti jejich katolických kolegů. Jenže bohužel nevýrazné bylo celé zpracování. Ono tu sice je vše, čím královna Kristina proslula, tedy psychická nevyrovnanost, otevřenost vůči umění či lesbická orientace, ale všechno je to hozené do jedné latě. Ať už se královna oddává sexuálním hrátkám, učeným disputacím či hádkám s matkou, je to všechno stejné, takže, s trochou nadsázky, člověk nepozná rozdíl. Plusem, který film převažuje alespoň do průměru, je Malin Buska, která si s hlavní roli poradila na jedničku. Každopádně tak zajímavá osobnost, jakou Kristina I. bezesporu byla, si zaslouží důstojnější a hlavně štědřeji dotované zpracování. 50% ()
Fajn historický film, který primárně nabízí skutečně to, co žánr tvrdí. Tedy nějakou tu historii. A i když se film moc snaží o to, aby vypadal tak nějak svěže, moderně, drsně, tak takový ve skutečnosti není a jedná se o standardní podívanou, který by klidně mohla být vysílána i v televizi, protože zde nic moc šokujícího není. ()
Takový nijaký (skoro)životopisný snímek. 1) Film je velmi nevýrazný a informačně (nejen) prázdný. Například neobjasnil důvody pro královninu náboženskou konverzi ani pro opuštění trůnu. 2) Ani můj oblíbený pěkný 30letý Quebečan Francois Arnaud (hrabě Spar) věci nepomohl. 3) Zajímavý koment: Morholt***. ()
Čekal bych krapku něco živějšího. Film se zaměřuje jen na několik aspektů Kristýny, hlavně na její orientaci v sexualitě, Descartese, a její vztahy s Oxenstiernem. Co se mi líbilo, jsou zmínky o Praze, ačkoliv si nejsem jistý, jestli byl hlavní důvod pro útok na Prahu získání sbírek. A co se mi líbilo, byly kostýmy, zde podle mě velmi povedené. Ale i přesto zůstává podivná pachuť na jazyku, které se nelze zbavit... ()
Čekal jsem něco jiného. V každém případě je nám prezentována Kristýna jako zmatená lesbička toužící po vědění. Všechny postavy okolo ní zcela plytké a neživotné. Jediné pozitivum je, že jsem se o ni začal zajímat, ale film samotný je slabý. 55% ()
Ten, kdo dělá to, co chce, málokdy dělá to, co má. Kristýně nešlo moc dobře ani jedno, v tom bylo její neštěstí. Ve skutečnosti prý ani sama nevěděla, kým vlastně je, natožpak kým by chtěla být. Napadá mě, že by byl film zajímavější, kdyby i v něm byla androgynní. Takhle je sice královna bezpochyby ženou, ale film je urousaný a odrbaný na to, že se odehrává na královském dvoře. Osobně mám radši pohádkové kulisy než urputnou snahu o autentičnost. Dost pravděpodobně nikdo z filmařů ono období nezažil. Ústřední romantická linie je styčným bodem příběhu, v otázkách politických a náboženských tápe scénář i postavy a chudák divák jakbysmet. ()
Taký dobrý úvod, taký ten feeling, žeby to mohol byť dobrý film. Ale nie, čím dlhšie to ide, tým to viac nudí, nebaví, a človek aj keby chcel pochopiť kráľovnú, tak to nedokáže. Sklamanie. 2 z 5 ()
Divně natočená historie .O co šlo?Asi o tom že byla lesba! ()
Jako historička nemohu akceptovat takovéto povrchní, odbyté a nízkorozpočtově zpracované filmové dílo, o jedné z nejvýznamějších královen Švédska a potažmo i Evropy. Nekompromisně dávám Nedostatečnou, trhám jak žádost na byt a vhazuji do Odpadkového koše! ()
V titulcích filmu uvedeno: koprodukce Finsko / Kanada / Německo / Švédsko. ()
Točí se stále více filmů, kde jsou zúčastněny koprodukce různých zemí. Ale když se celý film odehrává ve Švédsku a podstatná část postav mají být Švédové, nota bene, Švédsko se na koprodukci podílí, tak nevím, proč je celý film v angličtině. Chápu, lépe se prodává, ze švédštiny by se nám to hůř překládalo, ale nějak se tím ztrácí národní identita té které kinematografie (dokonce jsem slyšel, že snad i Masaryk se točil v angličtině - tedy, pane jo, čeho jsme se dožili). Jedna hvězdička dolů. Druhá za opětovné použití homosexuálního vztahu, byť zde byl jednostranný a funkční. Vypadá to, že kdosi nahoře určil, že správný film musí toto téma mít, vidím ho v 80 % současné tvorby. Druhá hvězdička dolů. Jinak to byl film skutečně dobrý, zas poněkud jiný Kaurismäki, než jsme ho dosud znali (a překvapení, on je to jeho bratr, teď to čtu). Historická látka byla podána velice přístupně, psychologie královny Kristýny byla zpracována velmi pěkně. ()
Reklama