Režie:
Stanley KubrickScénář:
Stanley KubrickKamera:
John AlcottHrají:
Malcolm McDowell, Patrick Magee, Warren Clarke, Adrienne Corri, Anthony Sharp, Philip Stone, Margaret Tyzack, Steven Berkoff, David Prowse, Gillian Hills (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Miloval násilí, sex a Beethovena. Malcolm McDowell v britském kultovním filmu. Žije jen pro tři věci: násilí, sex a Beethovena. Alex deLarge, vůdce čtyřčlenné party výtržníků, před níž si není nikdo jistý. Chodí v buřinkách a bílých kostýmech s velkými suspenzory, navštěvují mléčný bar „Korova" a pijí tamní specialitu – drogami obohacené „moloko", které je pokaždé vybudí k pořádné dávce ultranásilí. Tu brutálně zmlátí opilého tuláka kdesi v podchodu, tu se servou s konkurenčním gangem, tu přepadnou poklidný dům spořádaných občanů... Pak se však jednoho dne ono pověstné ucho utrhne a Alex skončí ve vězení. Ve vězení, z něhož je jediná cesta: stát se pokusným králíkem, nechat si v nejnovějším experimentu „vymýt mozek" tak, aby vše, pro co dosud žil, začal nejen nenávidět, ale přímo fyzicky nesnášet...
Kriminální satira s prvky sci-fi je jedním z nejprovokativnějších filmů režiséra Kubricka. V příběhu, natočeném podle románu Anthonyho Burgesse a odehrávajícím se „v Londýně nedaleké budoucnosti", se – zejména v poruštěné angličtině – projevují vlivy dnes již odeznělé studené války a překračují mnohá tabu, která do té doby v kinematografii byla. Film vzbudil samozřejmě rozporuplné ohlasy, bylo mu dokonce vytýkáno, že díky němu vzrostla kriminalita městské mládeže. O dva roky později, kdy již Kubrick pracoval na Barrym Lyndonovi, bylo násilím vyhrožováno jemu i jeho rodině. Ze všech těchto důvodů byl film – na režisérovu vlastní žádost – v tichosti stažen z kin a až do Kubrickovy smrti nebylo ve Velké Británii povoleno jeho promítání.
Rozporuplný postoj k filmu se projevil i při mezinárodních hodnoceních. Kromě Ceny Kruhu newyorských kritiků za nejlepší film a režii nezískal totiž Mechanický pomeranč nic z řady cen, na něž byl nominován. (Konkrétně na 4 Oscary, 7 cen BAFTA, 3 Zlaté glóby...). Při udílení Oscarů v r. 1972 Kubricka „porazil" William Friedkin se svou Francouzskou spojkou, nicméně při slavnostním ceremoniálu on sám vyslovil to, co si zřejmě myslelo i mnoho dalších: že nejlepším filmovým tvůrcem roku je právě Stanley Kubrick...
Film stojí a padá s výkonem Malcolma McDowella, bez něhož – jak se režisér vyjádřil – by nemohl vzniknout. V hercově filmografii je to nepochybně nejvýraznější a nejlepší role, jakou kdy odvedl, nicméně ani on se žádného oficiálního ohodnocení nedočkal.
(Česká televize)
Recenze (1 277)
Stanley Kubrick nám zde formou černého humoru ukazuje, čeho všeho by byl člověk schopen. Pro Malcolma McDowella to je životní role a byl vní dosti přesvědčivý. Využítí vážné hudby je dokonalé společně se záběry kamery, kde téměř každý záběr připomíná obraz. Nikdy jsem nebyl fanouškem násilí, ale musím přiznat, že jsem si s Alexem broukal Zpívání v dešti. ()
.Neumím si ani představit jak na tento film reagovali diváci v roce 1971. Tak trochu jiný, ale pro mě naprosto originální, ne, geniální snímek. ()
tri filmy so mnou dokázali takto zamávať dva z nich má na svedomí Lars von Trier.. tretí je tento.. postupne ma začínala bolieť hlava, ale nemohla som prestať pozerať... niektoré zábery sa mi vryli do pamäti a nejdú vymazať.. nechápala som.. . surovosť, ale perfektné riešenie nenapraviteľných :D ()
Bravo, bravo, bravo... Když se sečte fantasticky stylová kniha od Anthonyho Burgesse a kouzlo Stanleyho Kubricka, tak z toho nemůže vyjít nic jiného, než dokonalý film. Místy sice trošku složitý a pro někoho těžce stravitelný děj, ale s tím se u takového filmu musí počítat. Jestli hledáte odpočinkový, potažmo rodinný film, tak jste na špatné adrese. Já osobně jsem četl i knihu, takže mohu srovnávat. Moc jsem se na filmovou adaptaci těšil a musím říct, že zklamán jsem nebyl. Film sice nevystihne přesně celý děj a styl knihy, ale i tak je více než parádní filmový zážitek. Mám rád filmy s podobnými tématy a Mechanický pomeranč patří mezi ty nejlepší. ()
Brilantné... geniálne... nenapodobiteľné... ()
Užasný film, i když druhá půlka filmu byla možná lepší, jejich ultraviolence a podivná mluva tomu dávali takovou zvláštní "patinu", ale celé rozhřešení filmu bylo mnohem lepší. Nevím proč, ale rozčiloval Dimův vychechtaný xichtík, zato písnička Singing in the rain se do filmu úžasně hodí a je neuvěřitelně nakažlivá, do dneška se jí nemůžu zbavit a vůbec mi to nevadí. ()
(možný spoiler) Obskurní stylizace a pitvornost M. McDowella v mých očích způsobily podivné vyznění filmu. Antihrdina odsouzen za své mimořádně prvoplánové (?) činy pyká, ale je mu nabídnuta možnost záchrany, pokud systému odevzdá část své lidskosti, kterou nikdy neměl... Strhující film, ale jediným závažným tématem je pro mne lehké drbání do establishmentu a to mi bohužel nestačí. ()
Ultra-originální dílo :) Na jednu stranu to je úchylná,násilná a chvilkami až vtipná záležitost. Na druhou stranu to byl celkem i dramatický( pěkný,smutný) film. Výkon McDowella se mi velice líbil a hlavně ten jeho pohled :) Mně se ten film celkově líbil, je poutavý, zajímavý a má dobrý soundtrack. ()
Naprosto geniální a nadčasový film, kde pokaždé najdu další a další myšlenku, která mi předtím utekla. ()
Dá se vůbec k Mechanickému pomeranči něco dodat? Není to jednoduchá podívaná, není úplně tak nepředstavitelné, že byste se mohli po jeho zhlédnutí dostat do pěkné deprese, ale stejně tak pravděpodobné je, že se v některých chvílích u něho od srdce zasmějete. Jaký by asi byl Mechanický pomeranč bez geniálního Malcolma McDowella v hlavní roli? Jaký by asi byl bez Stanleyho Kubricka na režisérském křesle, který musel mít pořádný koule, aby ho zfilmoval? Jaký by asi byl bez Ludwiga van, Viléma Tella či Singing in the rain? To už se nikdy nedozvím a ani to vědět nechci, protože s jeho podobou jsem nadmíru spokojen. Buďme za takové dílo (jedno z těch klíčových ve světové kinematografii) rádi! ()
Jak se říká filmům, které tak nějak nedokážete popsat, potažmo hodnotit, ale sedíte u nich a jen čumíte? Umění...ano, tento film je uměním:)) ()
Srovnávat knižní předlohu a Kubrickovo zpracování je jako srovnávat Mozarta se Salierim. Knížka je strhující vyprávění i díky svému zvláštnímu jazyku, ukazuje syrovou realitu, Film se namísto toho občas nechává unést svým vlastním světem a stává se jen slabým odvarem. McDowell jse sice psychopat od pohledu, ale hlavně měl být tak o 15 let mladší. To je totiž jedna ze šokujících stránek předlohy. ()
Na Kubrickovi je šílená ta jeho preciznost a taky schopnost natočit snímky, které jsou aktuální. Tenhle příběh je o mladících, kteří kromě násilí namejí nic jiného co dělat. Nikdo je nechce, společnost má jedinej cíl a to je předělat. A to jen proto, protože se ustavilo, že násilné chování je nemoc, a není nadále etické je oddělat. Tito nemají žádnou rebélii, mohou jen nenávidět a to se jim daří velmi dobře. A také je to jediné co chtějí. A takových lidé je zde hodně, jak například ukázaly násilnosti v Anglii, kde jedinej politickej program bylo nakoupit v totálním slevomatu a něco zničit. To hrozné je, že ti chlapíci dělali jen to, po čem většina lidí jen skrytě touží. A také to, že neexistuje žádné řešení nebo odpověď. Ve chvíli kdy se hladový dav nespokojí z kostí, tak se z něho stane démonická bytost. Malou naději skýtá přeprogramování. ()
Kubrick je skvělým designérem, nic víc, nic míň! ()
Zpočátku film nastaví velmi rychlé tempo poněkud kontroverzním příběhem i zpracováním (zvláště v té době), jenže pak tempo zvolní a zhruba od poloviny se film stává docela rutinní záležitostí stylu viník ---> trest ---> napravení ---> trest... nic nového pod sluncem a já se právě díky počátečnímu rychlému spádu v druhé polovině trochu nudil. To, co mně na tomhle snímku dostalo je dokonalý způsob výpravy, monology i dialogy, které mají formu jak hospodského žargonu, tak i formu poetickou jako vystřiženou z nějaké básně minulých století a zejména pak McDowell má naprosto skvělý, poutavý přízvuk. Co mě dále zaujalo a na co nejsem zvyklý je, jak všichni herci nezvykle přehrávali, což u mně vyvolávalo dojem jako u divadelní hry a musím říct, že se mi tenhle nezvyklý způsob hraní docela líbil. //80%. Váhám mezi 5 a 4*, ale na pět to prostě necítím. Tenhle film je naprostý originál, nikdy nebylo natočeno nic podobného a už jen to z něj dělá vynikající snímek.// ()
Je to ostuda, že jsem ani nevěděla, že tenhle film existuje ... vše jsem ale napravila a prožila jsem pořádný umělecký scifi kousek plný násilí a nepochopitelné lidský psychiky, která si s divákem umí nádherně pohrát ! Krása ! ()
Než Alexe zatknou jedná se o hudebně vizuální orgie, pak přichází na řadu věcná stránka věci. Z asociálního grázla se stane oběť, která získá naše sympatie a i soucit. Veliké dílo ()
Zajděte si do blázince(na oddělení s největšími magory a násilníky) a pusťte si k tomu klasickou hudbu do uší. A to psycho, které pocítíte při tomto zážitku zkuste natočit. Ovšem na druhou stranu, co zdělujete krom svých pocitů? NIC. Raději divadlo... ()
Je zcela jasné, co se Kubrick snaží sdělit a způsob jakým to dělá, je do jisté míry zajímavý...ale převratný? Och to ne, v detailech možná, ale celkově mě to zas tolik nebralo. Kubrick dle mého podceňuje sílu slova, a když se pak film snaží utáhnout jen v obrazech, tak se občas míjí v posouzení účinku na diváka. Obrazy genitálií všude možně? Vážně? Co tím chtěl básník asi říci? Mohl spoustu věcí, ale pokud tu svoji vizi nepředstaví trochu srozumitelněji, tak jednotlivé prvky působí příliš samoúčelně a nicneříkajícně. K samotnému ději s mírnými spoilery, který se mi moc nepozdával. Alex je recidivista, sexuální násilník a také vrah. To jaký je, z něj ovšem neudělala společnost, ta ho žádnými represivním tlaky nijak nenutí k jeho činům, ani rodiče, či cokoliv jiného. Neexistuje žádný podtext jeho chování, kvůli kterému bych ho mohl v druhé půlce filmu jakkoliv litovat. Nevím, jestli se o to skutečně Kubrick snaží, ale pokud ano, tak díky naprosté plochosti Alexova charakteru u mě selhává. Jeho fascinace Beethovenem je zde také bohužel jen samoúčelná. Alex, jež je ovládán velice zesílenými pudy, o ně po zákroku vědců přichází za účelem nekonfliktnosti ve společnosti, avšak tím ztrácí možnost bránit se a svobodu rozhodování, a to pro demokratickou společnost není přínosem. S tím nelze nesouhlasit, stejně jako kritiku oportunismu a snad pokrytectví. Každopádně omáčka okolo je mimo, navíc ten parchant si to zacházení od rodiny a okolí zasloužil, i když si člověk posteskne, proč se neměří všem stejným metrem, ale to je už život, no ne? Nemám co víc dodat, pro mě velice zbytečný film. ()
Knihu zbožňuji, Při její čtení jsem si říkal, jak by to asi vypadalo na živo. A hle, film překonal mou představivost. ()
Reklama