Režie:
Stanley KubrickKamera:
Georg KrauseHudba:
Gerald FriedHrají:
Kirk Douglas, Ralph Meeker, Adolphe Menjou, George Macready, Wayne Morris, Richard Anderson, Joe Turkel, Timothy Carey, Christiane Kubrick, Jerry Hausner (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Príbeh o hrdinoch a zbabelcoch 1. svetovej vojny odhaľuje mocenské boje a ambície, ukryté za falošný patriotizmus. V Európe zúri 1. svetová vojna. Francúzska a nemecká armáda stoja proti sebe pozdĺž opevnených zákopov už dva roky. V tejto patovej situácii by každý pokus o preniknutie za nepriateľskú líniu znamenal hrozné krvipreliatie. Francúzska armáda však potrebuje hrdinský kúsok a generál Mireau preto dostane rozkaz dobyť nemecké pozície v priebehu niekoľkých dní. Jeho nadriadení vyrátali, že táto úloha by sa dala splniť s odhadom 55 percentných strát na životoch. Hoci generál si uvedomuje zúfalstvo tejto misie, vízia povýženia a získania ďalšej generálskej hviezdy je lákavejšia. Plukovníkovi Daxovi dá príkaz, aby svojich mužov viedol do útoku. Dax vie, že generál posiela jeho mužov na istú smrť a preto protestuje. Je však vojakom a jeho česť mu káže poslúchať rozkazy. Čo však znamená vojenská česť v armáde, ktorá sa riadi mocenskými ambíciami a ľudský život bezcitne obetuje hierarchii hodností? Majstrovské dielo režiséra Stanleyho Kubricka je pacifistickým odsúdením vojny, krviprelievania a mechanizmov, na ktorých stoja vojenské rozkazy. Zároveň je to prvý film, ktorý režisérovi priniesol celosvetovú slávu, rovnako aj vzbudil značný rozruch. Nielen kvoli neúprosne realistickému zobrazeniu zákopových bojov, ale aj kvôli nelichotivému obrazu armády. Práve kvôli portrétu predstaviteľov francúzskej armády sa tento film mohol vo Francúzsku premietať až roku 1975, takmer 20 rokov od jeho nakrútenia. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (428)
Na tento film jsem náhodou narazil na MGM a byl jsem velmi mile překvapen. Asi bych se měl stydět, že jsem tuto klasiku neviděl dřív a ani jsem o ní nevěděl, každopádně se jedná o velmi povedený, poutavý a zajímavý film, který ani 52 let po natočení neztrácí svou kvalitu. Koukám, že Kubrick je i pro mne nesmírně zajímavý a mám co dohánět. (85%) ()
Fascinující Kubrick, tentokrát mnohem více postavený na jasném, avšak o to silnějším příběhu. Jenom mi tam nesedí ty poslední (prvoplánové, řekl bych) dojemné tři minuty. ()
NFR 1992 ()
Procedurální, mrazivě chladná kritika institucionalizovaného zabíjení, která nezůstává u nejvyšších hodností (zastupovaných kubrickovsky odsouzeníhodnými otcovskými figurami). Zodpovědnost je přenášena i na ostatní, kteří se snaží především vyhovět příkazům, aby vojenská mašinerie šlapala stejně plynule, jak působí dlouhé kamerové jízdy. Zastavit znamená riskovat postavení. Každý nese kus viny, včetně vojáků, kteří se v ironicky kýčovitém finále (které opravdu nemělo hrát, jako u Renoira, na humanistickou notu) zachovají jako malé děti. Střet světa vůdců a vedených je zároveň střetem zákopového hororu, který se racionalitě vzpírá a nějž se generálové přesto snaží uplatňovat racionální měřítka. Film i po letech fascinuje formálním zpracováním, střídáním dlouhých jízd a krouživých pohybů, chytrým využitím velké hloubky záběrů, atmosférickým svícením, pohybem postav prostorem v souladu s tím, jak se dramaticky vyvíjí scéna. Silná myšlenka, znamenité zpracování. Prostě Kubrick. 90% Zajímavé komentáře: Marigold, Eodeon, genetique, VerteX ()
Takovou chuť zakroutit několika filmovým postavám krkem jsem už neměl ani nepamatuju. Awesome! ()
Po shlednutí tohoto filmu by se do armád na celém světě nikdo asi moc nehrnul. Bylo by kouzelné pak sledovat všechny ty rozmazlené ambiciózní chlapečky ve vojenských kancelářích jak nemají koho posílat na smrt . ()
Po neúspěšné operaci, která se francouzským pohlavárům nijak extra nevydaří potřebují na někoho svést vinu. Vyberou tři libovolné vojáky a ti jsou obviněni ze zbabělosti. Nevím co k tomu dodat snad jen to, že nikdo není dokonalý a nesmyslnost války, kór té první se zde na konci filmu projeví na 150 %. Mimo to se ve filmu objeví jediná, právě osudná bitva, která je na tehdejší dobu naprosto neuvěřitelným způsobem natočena a zobrazena v plné síle, tak jak by to dokázel jedině mistr mistrů Stanley Kubrick. ()
║Rozpočet $935,000║Tržby Celosvetovo €899,327║ Jednoduchý, priamočiary príbeh, bez najmenšej odbočky, bez akéhokoľvek prekvapenia, smeruje závratne priamo do tragického neodvratiteľného cieľa. Jednohubka, čo bez silnejšej razancie nič viac neponúkne, než malí skromný komorný príbeh zo zákulisia vojny. Charizmatický potenciál postavy Kirka Douglasa využitý len z časti. /40%/ ()
Už samo téma je silné, dramatické a ve scénáři zrealizované bez zbytečných kliček a možná s až příliš výslovným patosem spravedlnosti v některých momentech (nicméně nepopírám, že mě v tomto ohledu mohl ovlivnit strašidelný český dabing). Vzhledem k době a zemi původu by jistě mohlo působit tezovitě a strnule, jenže Kubrickova realizace je virtuózní. Od úvodního navození atmosféry zákopů (dokonalé průjězdy kamery i práce s kompozicí), přes bojové sekvence až po stěžejní část – soudní proces se třemi náhodně vybranými zbabělci. Drama sporu mezi velícím právníkem (Kirk Douglas) a ctižádostí zešílevšího generála Mireaua (George Macready) i gerontofilním sadismem generála Broularda (Adolphe Menjou) vede Kubrick úsečně, občas překvapí výborně zvoleným záběrem (soudní proces s polodetaily), nijak nevydírá diváka, ale předhazuje mu syrovou žalobu armády, nesmyslnost glorioly důstojníků-bohů a zoufalství bezmoci běžných vojínů, které mašinérie vlastní armády semlela. Přesto Stezky slávy končí netuctovým zdůrazněním humanity, které na mě svou jednoduchostí zapůsobilo opravdu mocně. Na dobu vzniku se jedná o film nadčasový, o drama provedené tím nejbrilantnějším způsobem, o drama sdílné, nepřikrášlované a strhující. ()
Další setkání s mistrem mistrů a tentokrát velmi vlažné. Tématicky zajímavé, příběh silně průhledný, což mi dost vadilo. Čekat cca hodinu, aby se nastíněné stalo skutečností není zrovna můj sen o dobře ztrávených minutách života, ale technické kvality filmu to vynahrazují stejně jako Kirk Douglas a ukázka všech antiválečných myšlenek a argumentů. Velmi dobře natočené a v některých scénách až na svou dobu mrazivě úžasné. Přesto chvílemi zdlouhavé i přes krátkou délku (viz průhlednost). Bohužel člověk, který nechce válčit a nikdy nehledá důvody ani skrze paranoiu k válce bude jen stěží někdy existovat... Slabší 4*. ()
Scénář: Stanley Kubrick, Calder Willingham, Jim Thompson .. Excelentní antiválečný film, který bere veškeré iluze o spravedlivé a zejména rozumně vedené válce. Takhle jsem se nad „zelenou hloupostí“ nepobavil snad od Švejka, byť zde byl ten úsměv spíše mrazivý s příchutí beznaděje. Tolik políčků do řad generality a jejich nesmyslných rozhodnutí se jen tak nevidí. Ani políček pro faráře nebyl špatný, tedy mě rozhodně pobavil. Dokonale zrežírované jak na bojišti, tak při dialozích v zákopech, soudní síni i šatlavě s patřičně neveselou tečkou na konci. Ano, mám na mysli tu hospodskou scénu, neboť většina z těch vojáků vidí dívku naposledy… Jak jsem u Kubricka při některých filmech nejistý ohledně zmiňované geniality - tak tohle je bezpečně ona. 100%. ()
Excelentní, nádherné dílo od mého nejoblíbenějšího režiséra. Tentokrát ještě taková "normální", leč přesto špičková práce. Bez přehršle patosu a kýčovitosti (alespoň podle mě) se daří mistrovi budovat velmi silnou atmosféru, kdy nezbývá než napůl znechuceně, napůl nechápavě kroutit hlavou nad celým tím armádním molochem, kterému Kubrick uštědřuje tak nelítostný políček. Těžko může toto dílo s někým nepohnout, snad jen pokud už byl objekt vystaven vlivům kýčem prolezlých patriotických válečných opusů v přespřílišné míře. Ale tak perfektní vykreslení postav se nevidí každý den. Všechny charaktery, od Douglase přes vězně až po generály, jsou zobrazeny s tak odzbrojující přesností a silou, že snad není možné nefandit Kirkovi, aby tam oba své nadřízené na místě neodprásk:). No myslel jsem, že budu psát něco chytrého, a zatím to jsou jenom kecy, tak to utnu s tím, že mě Kubrick jako obvykle nezklamal a jako obvykle velmi zasáhl. Tleskám. ()
Stále působivý nejen protiválečný, nýbrž i obecně protimilitaristický snímek, jenž dodnes překvapuje svou působivostí, trochu s podivem k tomu, že se tu vlastně nevyskytuje žádná pořádná válečná scéna. Avšak především pečlivé rozkrytí nelidských motivací vyšších velitelů francouzské armády musí v člověku zanechat nějakou tu stopu. Proto je možná celkový dojem spíš pokažen závěrečným dovršením obrazu kruté a absurdní války, díky němuž si říkáme: "S takovýmto tématem by nás dokázal šokovat každý!", a navíc např. v Mostu u Remaggenu se mi vyvrcholení na tenhle způsob zamlouvalo mnohem více. ()
Opět se projevil můj odpor k předem jasnému tezovitému příběhu. 90% ()
No jelikoz se jedna o Kubricka, tak jsem ocekaval hodne. A hodne jsem dostal. Zacatek se jeste tvari jako regulerni valecnej film, kde nepujde o nic jinyho, nez utok na nepritele. Vse vybuchuje, vojaci umiraj, skvele natoceny. Ale nekdy po pulhodine se to presune do soudniho drama a kritiky armady, obzvlast dustojniku a rozjede se sice jednoduchej, ale hodne zajimavej pribeh, s paradnima hercema v cele s Douglasem, kterej se zdarne vyhejba klise, kolikrat dovede prekvapit a kdyby tu sem tam nebylo nejaky hluchy misto a ten divnej zaver, sel bych asi na maximum, takle jen dobry 4*. ()
Film Paths of Glory (a ten název mi přijde trochu zavádějící) myslím nepojímá látku tak dokonale a univerzálně jako FMJ. Zdá se více o filmařských alegoriích, zatímco asociace, nabízené filmem FMJ jsou dané spíše tím, co film zachycuje, než jím samotným. Krom FMJ se mi nabízí i srovnání s Dr. Strangelove, zejména u postavy /ač to ostatním nepřiznává/ kariéristického generála Mireaua. Být vojákem, zejména účastnit se krvavých bojů osobně, považuje za čest a povinnost, a za zbabělce považuje každého, kdo po tom doslova neprahne. Ironicky, on sám zůstává kvůli svému postu bojů stranou, v bezpečí, ačkoliv jizva na jeho tváři dokládá, že tomu tak nebývalo vždy. Současnost vz/shlíží z/s perspektivy zkušeností minulosti a to mu nelze mít za zlé. Kubrick zde divákovi své hodnoty v nejmenším nepodsouvá, ale svůj náhled přesto demonstruje takřka dokonale. Nejlepším příkladem je moment, kdy důstojník zabije vojáka z vlastních řad, skor se zdá, že záměrně, byť z pro mě nejasných, nepochopitelných pohnutek. Vlastenectví zde získává pravý rozměr; posledního lumpova útočiště a pochybné ctnosti. Rovněž zcela iracionální /ačkoliv zdánlivě podložený/ rozkaz k palbě do vlastních řad a následný polní soud je už jen gradací už odhalených nesmyslných okolností filmu/bitvy/války/válek. Fascinující je i úvaha jednoho vojáka /před odvedením tuším profesora/ nad otázkami; Proč se před bitvou bát/nebát smrti/zabití. Dalším /půvabným/ dokladem nesmyslnosti vojenských machinací je rovněž návrh /trestu za zbabělost/ pro jinak hrdinné vojáky, jež se pro svou hloupou poslušnost vrhli do předem prohrané bitvy, rozkazy plnili, ale okolnosti bránily jejich postupu. Související nesmyslností je náhodný výběr tří vojínů, na které je vina svalena. Vyskytují se zde i alegorie iracionálního chování, jejichž význam pro film ani nejsem schopen určit jako např. připisování hanby za neúspěch bitvy všem obyvatelům Francie. Jasnější výhled nabídne až plukovníkova závěrečná řeč u soudu. Kirk Douglas je zde vůbec typickým příkladem hrdiny, muže, jež vyjde živ i s lidskou /tím zdůrazňuji hlavně opovržení tou vojenskou/ ctí i v tak upadlé machinaci, jakou je válka. Ale i on je spoután regulacemi a disciplínou armády, což ho činí v mnohém bezmocným. Dokonalým završením je pak rozhovor u jídla na konci filmu. Pozoruhodné je i tvrzení jednoho z generálů, že /stejně jako dítě touží, aby na něj otec byl přísný, voják touží po tvrdé disciplíně, kterou nějaké ty občasné popravy vlastních lidí podporují a tudíž jsou vlastně správné/. ()
Kubrickova úderná rozprávka o zákulisní armádní šarádě, vychcanosti a srabáctví oficírů, dobře ilustruje charakterový slabosti, absurditu ve vedení a téhle "zazděné" válce jako takové. Perlí Douglas a jeho správňácký plukovník, nechybí kultovní scény jako pochůzka zákopy, marná zteč na Anthill a poprava tří nešťastníků. Moje opáčko ke dni výročí 100 let od konce první světové. P.S. Západní fronta prý měla v součtu tolik kilometrů zákopů, že by to vystačilo na délku kolem celé zeměkoule. ()
Jeden ze 100 filmů, které musíte vidět, než umřete. Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. Jeden ze 100 nejlepších válečných filmů (z doby po r. 1900) - 100 Greatest Post 1900 War Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Celosvětově divácky úspěšný film. Že je válka vůl, to ví milióny mrtvých a raněných. Že je byrokrat vůl, se zase přesvědčili diváci v mnoha evropských zemích, kde byl tento Kubrickův (proti)válečný příběh z první světové války na desítky let zakázán. Příběh o zvůli generality ženoucí bez ohledu ohledu na lidské ztáty lidi ke zmasakrování v nesmyslné bitvě a pak je exemplárně trestající za to, že se nedali zbytečně zmasakrovat všichni je absurdní, ale bohužel zcela reálný a to v každé době. Dovoluji si citovat i odjinud: "Lidí je jak sraček, Kefalín." Trailer: http://www.youtube.com/watch?v=0DHhTjiVlF4 ()
Stanley Kubrick, režisér, který natočil celou řadu skvělých a kultovních snímků, ale téměř každým se mu podařilo škovat celou společnost. Stezky slávy nejsou vyjímkou, kdy se mu podařilo velmi nevybíravým a drsným způsobem vylíčit naprostou zbytečnost a nespravedlnost války. Ačkoliv snímek neobsahuje téměř žádnou velkolepou válečnou scénu, tak se jedná o jeden z nejlepších antimilitaristických snímků jaký kdy spatřil světlo světa. Kirk Douglas nezklamal a role "klaďase" se zhostil s naprostým přehledem. Už jen samotný fakt, že se snímek nesměl ve Francie reprodukovat až do roku 1975, naznačuje, že je to neobyčejný snímek a svým způsobem i ojedinělý. Povinnost pro každého kdo se o filmy alespoň trochu zajímá...... ()
Čekal jsem vražednou řežbu a místo toho jsem se dočkal fascinujícího příběhu o lidské hlouposti a nesmyslnosti válečných běsnění. Počátek kariéry geniálního režiséra jak se patří. Velkou část úspěchu však přikládám výtečnému Kirku Douglasovi. ()
Reklama