Režie:
Martin ScorseseKamera:
Rodrigo PrietoHudba:
Robbie RobertsonHrají:
Leonardo DiCaprio, Robert De Niro, Lily Gladstone, Jesse Plemons, Tantoo Cardinal, John Lithgow, Brendan Fraser, Louis Cancelmi, Tatanka Means (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Indiánský kmen Osedžů patřil ve dvacátých letech minulého století k celosvětově nejbohatším komunitám. Měli to štěstí, že na jejich půdě byla objevena ropa a že se jim podařilo zajistit profit z každého vytěženého barelu. Osedžové vlastnili obrovské domy, krásná auta a bělošské sloužící. Měli však zároveň obrovskou smůlu, protože je, víc než kteroukoliv jinou populaci, pronásledovala záhadná a „nešťastná“ úmrtí. I když byli pohádkově bohatí, pořád to byli „jen“ indiáni, takže jejich podezřelé konce nikdo nevyšetřoval a práva na zisky z těžby ropy se tiše přesouvaly do cizích rukou. Jenže tak dlouho se chodí se džbánem pro vodu, až se i tehdy čerstvě ustavená FBI probere. Hrdinka příběhu, Mollie Burkartová (Lily Gladstone), patří k těm šťastným majitelkám indiánské půdy nasycené ropou. Díky vrozené vysoké inteligenci se ji daří vyhýbat okolnostem a situacím, které by ji připravily o život a udělaly z ní „statistiku“. Pak však potká Ernesta Burkharta (Leonardo DiCaprio), válečného veterána, jehož strýc (Robert De Niro) patří k nejváženějším mužům celého kraje. Mezi Ernestem a Mollie přeskočí jiskra. Je upřímná, nebo ji rozdmýchala Ernestova touha po pohádkovém bohatství? Jak dlouho dokáže Mollie přežít? (Cinemart)
(více)Recenze (589)
Touhle dobou Scorsese drží nominaci na Oskara, stejně jako představitelé jeho čelního hereckého ansáblu. Já se ptám proč? Neberu tomu filmu jeho kvality, to vůbec ne. Scorsese naservíroval další skutečný film ale opravdu to má na 78 procent a nominace na nejprestižnějšího plešouna? Já o tom pochybuji - Film určitě bavil a indiáni se dočkali zase po letech trochy uznání ale není to absolutně nic, co bych adoroval a co líp, bych si pustil někdy rád znova. Jsem rád, že jsem to sjel. Jsem rád, že se Scorsese vyblbnul s obřím rozpočtem a zablbnul si s něčím originálním ale tím to končí. Průměrné hodnocení, nadsazené přehnané reakce a ty nominace jsou vyloženě hloupé. Kde má nominaci The Covenant od Geje Ritchieho, který byl ve finále možná i lepší a taky s početnou etnickou skupinkou? ()
S manželkou jsme byli na jednom z prvních rande na Revenantu a od tý doby jsem si oblíbil nejen jí, ale i DiCapria. Na tenhle film má ale smysl jít i z jiného důvodu. Velikánští režiséři jako Scorsese, Riddley nebo Tarantino už těch filmů zase tolik neudělají a jednou přijde doba, kdy budeme rádi, že je mezi nabídkou vygenerovaných AI sranců, v kině alespoň ten Nolan. Proto jsme na film rádi zašli a zajdem na Napoleona, protože nevím na co jiného v dohledné době, co by stálo za pozření. Zabijáci jsou samozřejmě výborný film. Tři a půl hodinky jsou sice moc a neškodilo by prostředek trochu víc prostříhat, ale zase je člověk už vycvičenej ze všech těch kokotin, co mají dneska povinně 2 hodiny +. Zlaté devadesátky s 90 minutovými stopážemi. Každopádně jak řekla moje žena, film byl "skvělý, ale strašný zároveň". Téma a jeho zpracování se vám dostane pod kůži. ()
Kombinácia Scorsese / DiCaprio / De Niro (+ ďalšie známe mená) je sama o sebe viacmenej stávka na istotu a záruka, že film by nemal sklamať. A tak sa aj stalo. Scorsese obohacuje svoju už tak rozsiahlu a rozmanitú filmografiu o ďalší, nemenej zaujímavý snímok, pričom ako to v prípade tohto režiséra býva ide o poctivú, zemitú filmárčinu, adaptáciu predlohy inšpirovanej skutočnými udalosťami, film dýchajúci autorstvom a režisérskou víziou, čo je v rámci súčasnej tvorby samých prequelov, sequelov, remakeov, rebootov, spin-offov a crossoverov, veľká vzácnosť a v podstate aj udalosť. Jedinou výtkou v tomto prípade u mňa je akurát vyčerpávajúca stopáž, ktorú si viem predstaviť o nejakú tú polhodinku kratšiu so zhustením a zvýšením dynamiky deja. Inak je to film, ktorý sa oplatí vidieť. ()
Obžaloba brutálne krvavej minulosti, ktorá je vysoko aktuálna aj dnes. Odpudivé charaktery typu Halea a Burkharta sú stále pevnou zložkou našej spoločnosti. Medzi ich základné osobnostné črty patrí chamtivosť, hlúposť, cynizmus a neuveriteľná schopnosť prekryť svoje ohavné činy slovami o láske, porozumení a viere... Scorsese vytvoril na sklonku svojej režisérskej kariéry nemilosrdný, ale veľmi dôležitý film. Je to tiché svedectvo plné smútku a bolesti. ()
Až jsem se styděl, když jsem tři hodiny seděl u Oppenheimera a prostě mě nebavil, přitom jsem absolutní cílovka toho filmu, ale počítal jsem led světýlka na stropě a celkově se bavil událostmi z vnitra mé hlavy. Na tento film o délce tři a půl hodiny už jsem šel mírně nervózní, co tam celou tu dobu budu dělat. Ale přišli jsme, sedl jsem si, film začal a já se do konce filmu ani nepohnul, ani jsem nežvýkal, jak jsem byl lačný po každém slovu v titulkách, což mělo za následek to, že když film skončil a já sem se měl zvednout ze sedačky a po třech a půl hodinách udělat pohyb, připadal jsem si jako ti týpci, kteří přiletí po půl roce z kosmu a tým specialistů je musí podpírat, aby dokázali vystoupit z modulu, v mém případě z křesla. Následný výšlap do schodů z kina byl v mém vesmíru čistý Cliffhanger... Jede si to svoje a každou minutu je na co se dívat, je to zajímavá sonda do jedné epochy dějin Ameriky. Někdo se pozastavuje nad tím, že bělochy si Indiáni platili, aby jim sloužili, ale tohle nás doprovází dodnes, dívám se na nejlepší fotbalisty světa, jak chodí do Arábie "sloužit" za výplatu úplně stejně, jako tehdejší běloši sloužili Indiánům, nad tím bych se vůbec nepozastavoval, je to úplně běžná věc.. Nedovedu si vůbec představit znásilnění filmu českým dabingem. Bradová mluva DiCapria či vždy démonicky vyřčené jedno slovo na deset minut Gladstoneovou, to prostě nenadabujete a film tím ztratí kouzlo, bude bez duše jako když Putin prožije den, kdy nikoho nezabije. Celkově se to shrnout nedá. Je to obrovská výprava za poznáním. Na to bych potřeboval osm stran textu. Doporučuji a doporučuji na to jít do kina, aby nikdo neměl potřebu odbíhat na hajzl a nebo čučet do ďáblovy krabičky. ()
Viděno v Imaxu ve filipínském Cebu, třímilionové aglomeraci, kde v sále byli dohromady tři lidi, s problematickou absencí titulků dialogů v jazyce domorodých američanů. Problematický a zdlouhavý film o blbci, což je u mě poslední dobou frekventovaný typ hrdiny, ale např. Hádkův letošní oportunistický, prcavý blb z Volhy mi přišel šmrncovnější, než nemluvný DiCaprio tři hodiny špulící spodní předkus ala Kmotr Marlona Branda. Scorsese (snad kromě efektních skoků do černobíla a závěrečného resumé) po dynamických, moderních a nadčasových Mafiánech či Casinu nebo hyperbolicky divokém, avšak zábavném Vlkovi z Wall Street natočil relativně školometský film, což je asi dáno závažností tématu (přesto se z nějakého důvodu objevuje poměrně vysoké množství vtipných scén). Docela mě zarážela pitomost hlavního hrdiny v kombinaci s naivitou indiánek. Spoiler, borec si dlouhé měsíce (roky?) tráví ženu otráveným inzulinem a nikomu, ani jí, to do skoro poslední chvíle není divné... De Niro s Di Capriem se na veřejnosti opakovaně hlasitě hádají, proč poslední vražda nevypadala jako sebevražda a nikdo s tím celkem nic nedělá. Takových situacích je ve filmu x :) a rozhodně nepomáhají ani snové scény, které se do Scorseseho filmů podle mě nehodí a nemají zde zcela jasný rámec. Celkově vzato slušný, ale nikoli znovupustitelný film, probírající dost nechutné události. P.S. kdo očekává něco jako ekonomicky pojatý westerenový thriller, tak raději vůbec nechoďte do kina, primitivní staré povrchové ropné vrty zde nejsou ničím více, než kulisou kulervoucně závažných dialogů či vražedných scén. V sále byla nicméně kosa jak z nosa z klimy a naprostá absence titulků, tak je možné, že mi některé pointy a souvislosti utekly... Shrnuto jednou větou mě přišlo, že mentální zaostalost (některých) hrdinů nechtěně přelezla na film jako takový. ()
Přiznám se, že jsem kvůli délce filmu zvažoval, jestli na něj vůbec vyrazím do kina. Nakonec ano, a nelituji. To co rozhodlo bylo silné téma o amerických indiánech a osoba režiséra. Když jsem po třech a půl hodinách odcházel, cítil jsem se, jako bych přečetl dobře napsanou knihu se silným příběhem. Předmluva tam sice nebyla, Scorsese nás hned vrhne doprostřed dění, ale doslov už tam je a musel jsem se smát, jak to zakončil. Chvíli jsem si říkal jestli se mi režisér nevysmívá, ale pak jsem přemýšlel a možná říká. Předvádím vám knihu, divadlo, film, nezapomeňte na to, přesto však si tímto příběhem chamtivosti a sobeckého buranství museli projít skuteční lidé. Ukazuji vám život a lidi takové jací jsou, toto udělali takto se zachovali, tamto cítili, takové byli následky jejich činů. Postavy vám říkají jaké jsou a když jste pozorní, tak si později všimnete, že se opravdu zachovají podle hodnot, které vyznávají. Když se tu ukáže na malou chvíli postava nějakého zločince, aby krátce zasáhl do děje, vnímáte, jako by to byl skutečný člověk, s životem i mimo záběr. Jsou to malé detaily, když si jich všimnete, jako při čtení knihy, budete odměněni. Pak se na chvíli ten zločinec objeví u soudu a vy vnímáte, že je to plnější postava, než kdekterá hlavní postava v současných blockbusterech. Promiňte, že si opět kopnu do trilogie Hobit, ale zločinec, který zde má jen pár minut na plátně, je plnější a propracovanější postava, než má kterýkoliv trpaslík z Hobita na konci Bitvy pěti armád po osmi hodinách filmu. Čím to je? Skvělý scénář, bravurní režisér, který ví co chce dělat a prosadí si to vědom si vlastních schopností. Nikam nespěchá, zůstává se svými postavami a dává jim čas žít a dýchat. Tento příběh by se různými filmovými zkratkami dal odvyprávět i v devadesáti minutách a byl by to dobrý film, ale utrpěla by právě ta životnost postav, přibližovali by se víc a víc žánrovým postavám, které jsme viděli už v mnoha jiných filmech. Kdežto tady indiánku Mollie jste nemohli vidět jinde, ani jejího muže Ernesta. Když tento film srovnám s dalším podobným velkým filmem tohoto roku natočeným podle skutečných událostí, Oppenheimerem, musím říct, že tam kde Nolan tápe a hledá, chybuje a znovu se vrací a posouvá se dál, Scorsese jako zkušený stařec vše pevně vede podobný klavíristovi hrající nádhernou skladbu. Po skončení jsem šel ze sálu směrem k záchodům a říkám muži spěchajícímu vedle mě stejným směrem, „ta délka byla fakt brutální! Že?“ Kvitoval mi a dodal, že už to málem vzdal, ale vydržel to, kvůli tomu, jak to bylo dobře natočené. Takže pochopím, když někoho odradí délka filmu, protože tři hodiny dvacet je vážně síla. Ale když si pak někdo stěžuje, že tam je málo akce a není to líbivé pro diváka, tak říkám: „Bohu díky za takové režiséry, kteří nepřinášejí líbivé atrakce na zlatém podnose pod nos divákovi, ale vyžadují trochu pozornosti a spolupráce. Kteří nepředpokládají, že divák je jen hloupý konzument. Občas je fajn vypnout mozek a jen se bavit u nějakého výplachového filmu, ale toto není ten případ. Kromě délky už mi vadilo jen záběrování u pár rozhovorů postav natočených líným nekreativním způsobem, jak je bohužel běžné v současných hollywoodských filmech. To už je ale jen mé hnidopišství. Všímám si toho, protože jsem nedávno viděl video na toto téma. Jo, a ještě nesmím zapomenout na křivení huby u DiCapria a De Nira. Proč to Di a De dělali jsem nepochopil a občas to ve mně vyvolávalo uchechtnutí. Pokud máte pro to někdo vážné či vtipné vysvětlení, klidně mi to napište do mé ČSFD pošty. Rád se nechám poučit, protože fakt nevím co to mělo být za herecký projev. Ještě že tu byla Lili Gladstone jako Mollie a Jesse Plemons. Také musím pochválit velkou účast indiánských herců a komparzistů. Scorsese bohužel není indián, přesto celkem dobře zachycuje realitu a povahu severoamerických původních obyvatel. Je vidět, že si nechal radit od jejich zástupců a nedělal chybu mnoha bělochů, kteří ve svých filmech šíří stereotypy o indiánech. Killers of the flower moon je film natočený jako dobře napsaná kniha, to je z mé strany velká pochvala. A s dobře napsanou knihou chcete strávit delší čas. () (méně) (více)
Nie je to divácky najpriateľskejší film a asi ani nemá ambíciu si zarobiť. Apple ho vraj sponzoroval iba kvôli prestíži, čomu by som aj veril, veď nikto súdny neinvestuje 200 mega do neprístupného 200 minútového eposu o indiánoch. Ale som rád, že sa v kinách nájde priestor aj pre podobnú tematiku a podobné spracovanie. Film točil Scorsese a nie Emmerich, preto netreba očakávať masové bitky o rudú pôdu, teda pre tento raz o pôdu s čiernym zlatom. Tu sú bieli trošku prezrievavejší, najskôr s bohatými Osageovcami uzavrú sviatosť manželskú, a potom ich jednoducho prežijú. Lenže človek je tvor nedočkavý a tak prírode trochu dopomôže. Spracovanie kladie dôraz na dialógy, pedantné vyznenie doby a herecké dovednosti. Prekvapil ma tu najmä De Niro, ktorý má viac priestoru ako som očakával, zároveň je suverénnejší ako v Irčanovi. Neprekvapil ma Scorsese, ktorý jednoducho nenatočí zlý film, len v budúcnu z jeho bohatého repertoáru radšej siahnem po inom. ()
Mala som taký strach zo stopáže, že som si nechala ujsť projekciu v kine. Moja chyba. Scorsese má celé tri a pol hodiny pod absolútnou kontrolou a na konci som si uvedomila, aké príjemné je pozerať na film, v ktorom si režisér už nič nepotrebuje dokazovať. Výborná kamera, výprava a herecké výkony to len podčiarkujú. Za dobrý ťah považujem aj to, že sa príbeh zbytočne nerozdroboval. Sústredil sa na hlavné postavy, aj keď predstaviť vyšetrovanie “baby FBI” detailnejšie mohlo byť lákavé. Môj tip na záver: najviac ocenení získa Lily Gladstone ( a oprávnene ). ()
Dlouhé, rozvleklé. Zároveň promyšlené tak, aby v mysli zůstal hluboký zásek od osedžského tomahawku. Ústředním motivem jsou manželé Burkhartovi. Mollie je střed, kolem které se vše točí, až se to dotočí. Nejlepší viděný film 2023. ()
[3,5*] "That's good business that and legal. Not against a law, that's smart investment." Kriminálna dráma podľa skutočných udalostí, nakrútená nadmieru autentickým spôsobom. Venuje sa závažnej a pre Američanov mimoriadne zahanbujúcej téme, o ktorej sa (z pochopiteľných dôvodov) príliš nehovorilo a Martinovi Scorsesemu patrí všetka česť, že mal odvahu s ňou prísť (vskutku záslužný čin od neho). Nuž, aj taká bola (je) Amerika, krajina neobmedzených možností, ale evidentne len pre tých vyvolených. "Ľudia", akými sú Ernest "I just love money" Burkhart, či William "Good business" Hale, ma neskutočným spôsobom odpudzujú, je to ten najpodradnejší druh (o to horší, že navonok sa tvária láskavo a šľachetne). Obaja hereckí predstavitelia, tak Leonardo DiCaprio (Ernest), u ktorého ma prekvapil jeho zmenený výzor, ako aj Robert De Niro (William), sú vo svojich rolách perfektní a výborne im sekunduje aj Indiánka Lily Gladstone (Mollie Burkhart). Filmu by sa dalo vytknúť, že je mierne rozťahaný, pričom najviac som si užil jeho záverečnú tretinu venovanú vyšetrovaniu novovzniknutou FBI. Film sprevádza neobvyklá dunivá hudba (Robbie Robertson), ktorú by som miestami označil skôr za hrmot. "We never prayed for the great life. We just prayed for life." ()
90% ()
Ano je to velezajímavý a opravdu veledlouhý film, ale ničím mě nenadchl. Asi nikdy jsem se nedíval tolikrát na hodinky, s touhou aby byl konečně konec... Ano Leonardo DiCaprio a Robert De Niro (kvůli nim jsem na to šel - a samozřejmě i kvůli Scorsesemu), zahráli skvěle, ostatně jako vždy, i tak je ale docela do kapsy strčí Lily Gladstone a zároveň v titulkách hodně vysoko uvedený Brendan Fraser je tu asi dvě minuty, což mě hodně zklamalo. Ne není to špatný film, ale proč to trvá 206 minut...... Polovina by stačila, ale hlavně se mi nelíbil ten konec, pane Bože, co to bylo, to v tom divadle! Naopak nejlepší část bylo vyšetřování FBI, to bylo super. Film, který patrně porazí Oppenheimera v získaných Oscarech, ale nesahá mu ani po kotníky - chybí tomu prostě jiskra, je to monotónní a nudné, podle nadšených ohlasů jsem čekal mnohem více. Viděno v kině 2D (eng.) ...60% ()
Na tento film som sa dlho tešil a rozhodne nesklamal. 4 a 1/2* ()
Fascinující historická lekce, ale ne zrovna strhující film... aspoň ne způsobem, jaký by mohl člověk od Scorseseho kriminálního dramatu očekávat. I v tom ale vlastně svým způsobem spočívá síla filmu - ta nevzrušená samozřejmost, s níž se tady neschopní idioti dopouštějí nemyslitelných zvěrstev, aniž by se na sekundu pozastavili nad bolestí, kterou způsobují, banalita zla... Díky ní je tenhle příběh tak hrozivý a frustrující. V Goodfellas nebo Casinu sice ani na chvíli člověk nepochybuje, že sleduje amorální, zavrženíhodné postavy, ale zároveň je to pořád vlastně vzrušující, zábavná jízda - tady ne. Zločin je v Zabijácích rozkvetlého měsíce pokaždé jen naprosto ubohý. Při sledování jsem pořád trochu čekal až přijde nějaká scéna, která mi okamžitě hlasitě oznámí, že sleduji mistrovské dílo, a nikdy tak úplně nepřišla, ale hned, jak začaly závěrečné titulky, věděl jsem, že ještě dlouho budu o tom, co jsem viděl, přemýšlet. Doufám, že to nebude Martyho poslední film, ale zároveň si vlastně jen stěží dokážu představit lepší rozloučení. Zatím 9/10 ()
| Apple Studios | Mohutný film. Od prvého momentu do záverečného rozhrešenia poctivo vybudovaná epika, ktorá mi nedala vydýchnuť. Už len od prvého stretnutia postáv De Nira a DiCapria cítime vo vzduchu tú odpornú auru chamtivosti a ľudskej zhnilosti, ktorú musí divák ustáť po celý čas sledovania filmu. V tomto ohľade je to vyslovene hnusný film. Síce v najlepšom slova zmysle, ale tú pachuť vychcanosti postáv som cítil ešte dlho po opustení kina. Inak si ale Scorsese ide svoje, vkusným spôsobom rozpovedal príbeh, ktorý sám o sebe je natoľko zaujímavý a dojímavý a absurdný, že aj tých 206 minút je málo. Všetky linky s prehľadom skonzumované a ku koncu pekne prepojené. Ak by Scorsese v niektorých chvíľach žmýkal ešte viac emócií, trocha film skrátil a možno by ma odprášil s nejakým záverečným wow momentom, šlo by veľmi ľahko o najlepšieho Scorseseho vôbec. Nehovorím, že film nie je plnohodnotný, alebo že by sa nevydaril, hovorím iba o subjektívnych chtíčoch. Inak je to ako celok v podstate bezchybný film, ktorý mi zreje v hlave ako víno. A bude ešte veľmi dlho. Viac TU. | Hodnotenie: 8/10 | ()
Snímek pana mistra Scorseseho ve mě bude ještě nějakou dobu dozrávat a rozhodně se těším v budoucnu na další projekci už v pohodlí domova, kde si obrázky a prožitky postav dožiju ještě hlouběji. Příběh z ropných polí Ameriky po 1.Světové válce nabízí temnou minulost bohatých indiánů kmene Osedžů, kteří se bohužel ve většině stali oběťmi nenasytných, zkorumpovaných spolků bělochů, kterým cinkali v očích pouze dolary a jejich jistota jít správných směrem. Řemeslně skvělá dobovka nadávkovaná parádními hereckými výkony DiCaprio-De Niro-Gladstone. Nenudícími dialogy, které přesně zapadají do zámečků, a které mě neustále udržovali v pozornosti s tím, copak se asi stane v další scéně. Šílená stopáž zázračně utekla a hlava ani jednou neupadla, jak tohle dokázali? 80% ()
Prekliate čierne zlato a zbytočne dlhá minutáž. ()
Uteklo to jako… krev… a bylo to skvělé. Leo zahrál trošku hloupějšího hlavního hrdinu bravurně a Lily Gladstone a Robert de Niro rovněž excelovali. Skvělých postav ale byla hromada a člověk měl dost času si je užít. ()
„Killers of the Flower Moon“ je westernová kriminálna dráma, ktorú napísal a režíroval Martin Scorsese, podľa rovnomennej knihy faktu od Davida Granna. V hlavných úlohách Leonardo DiCaprio, Robert De Niro a Lily Gladstone. Film sa dotýka často prehliadaného kúska americkej histórie tým najlepším možným spôsobom vďaka talentu jeho režiséra a hereckého obsadenia. Začiatkom 20. rokov 20. storočia objavenie ropy na pôde patriacej indiánskej národnosti Osage zmenil kmeň na niektorých z najbohatších ľudí na svete. Toto náhle získanie bohatstva priťahuje pozornosť bielych obchodníkov, ktorí chcú využiť príležitosť a ukradnúť kmeňu Osage čo najviac. Medzi touto skupinou votrelcov je aj Ernest Burkhart (Leonardo DiCaprio), ktorého po príchode do Oklahomy jeho strýko William King Hale (Robert De Niro) povzbudí, aby sa oženil s členkou Osage ako spôsob zdedenia ich majetku. Ernest sa čoskoro zamiluje a neskôr sa ožení s Mollie (Lily Gladstone), mladou Osage ženou, ktorá má silné väzby na bohatstvo svojej rodiny. Ako belošská okupácia rodnej krajiny pokračuje, členovia kmeňa Osage sú opakovane za záhadných okolností nájdení zavraždení, pričom medzi najvýznamnejšie obete patria niektorí z blízkych Molliiných rodín. Jednou z mojich obľúbených vecí na filmoch je, že okrem toho, že sú príjemným prostriedkom na zábavu, fungujú aj ako skvelá metóda uchovania. Bez ohľadu na to, či je téma nejasná, ak sa o nej nakrúti film a pustí sa do hlavného prúdu, tak už je nejakým spôsobom natrvalo zachovaná. To je obzvlášť účinné, ak sa filmár domnieva, že ľudia by mali byť upozornení na niečo, na čo by sa inak časom zabudlo, a tým to pomohlo udržať jej aktuálnosť pre širokú verejnosť. Jednou z udalostí, ktoré sa často prehliadajú, sú vraždy indiánov Osage, séria vrážd bohatých členov indiánskeho kmeňa Osage na začiatku 20. storočia. Avšak vďaka filmu Martina Scorseseho „Killers of the Flower Moon“ majú diváci teraz šancu poučiť sa o tejto prehliadanej historickej udalosti vo filme, ktorý poskytuje sofistikovaný, oči otvárajúci pohľad na americké zaobchádzanie s jednou konkrétnou skupinou. ich pôvodného obyvateľstva. Podobne ako väčšina Scorseseho najznámejších diel, aj tento film je koncipovaný ako epická, hĺbková štúdia temnej stránky ľudskej povahy. Sledujeme, ako je kmeň Osage, ktorý žije v harmónii medzi sebou, násilne vrhnutý do pamiatok vonkajšieho sveta potom, čo sa na ich pôde nájde ropa. Napriek obrovskému bohatstvu, ktoré všetci nahromadili, Osage nie sú schopní zadržať veľký príliv bielych ľudí, ktorí sa objavujú a pokúšajú sa ukradnúť všetko, čo im právom patrí. Z tohto dôvodu bola ohrozená šťastná existencia kmeňa, pretože sú vystavení častej diskriminácii, najprv verbálnej a potom fyzickej. Tu vidíme, ako vstupuje do hry zlovestný plán Williama Kinga Halea, kde využije svadbu svojho synovca Ernesta , ako ukradnúť ich bohatstvo, keď na to príde správny čas. To, čo robí túto schému tak zaujímavou na sledovanie, nie je len trpezlivosť potrebná na jej realizáciu, ale aj etické dôsledky, ktoré z nej vyplývajú. Len filmár, akým je Scorsese, môže preskúmať tému ako je táto s takou komplexnosťou a štýlom, ktorý zostáva nadčasový ako kedykoľvek predtým. Okrem toho sú tu naplno vystavené takmer všetky Scorseseho vizuálne ochranné známky ako režiséra, od jeho široko otvorenej kinematografie navrhnutej tak, aby divákov vtiahla do sveta Ameriky 20. rokov, až po jeho kreatívne zarámovanie postáv v zábere s cieľom poskytnúť určitý pohľad na scénu. Jeden konkrétny, ktorý ma zaujal, bol počas rozhovoru medzi Ernestom a Williamom, keď diskutovali o záležitostiach týkajúcich sa Osage. Vidíme dvoch sediacich v temne osvetlenej miestnosti, ako diskutujú o tom, aký typ budúcnosti čaká celý kmeň, pričom Ernest sa rozhodol zostať verný svojej manželke Osage Mollie, zatiaľ čo jeho strýko William pripomína svojmu synovcovi dôležitý dôvod, prečo sa s ňou oženil. Scorsese tu umiestňuje postavy tak, aby vyzerali nemiestne v rámci jedného svetlého bodu v tmavej miestnosti. Temnotu obklopujúcu týchto dvoch možno prirovnať k dokonalej vizuálnej reprezentácii ich skutočných zámerov a domnelý jas zameraný na nich je v skutočnosti metaforou ich poškvrnenej prítomnosti na všetkom, čo Osage doteraz vytvorili. Vzhľadom na rozsah témy a zápletky si film právom zasluhuje dlhé trvanie takmer tri a pol hodiny (spolu 206 minút). Je to preto, že existuje toľko rôznych aspektov, ktoré je potrebné preskúmať s každou z postáv, pretože ich činy a výsledné dôsledky vytvárajú presvedčivý zážitok zo sledovania. Aj keď si osobne myslím, že to urobilo film zaujímavejším na sledovanie, nie som si úplne istý, že to isté možno povedať o náhodných divákoch. Tempo filmu je zámerne pomalé ako prostriedok na vybudovanie napätia vo vzduchu, čo podľa mňa funguje pomerne efektívne a minimálna hudobná partitúra sa používa ako metóda na predvedenie realistickejšieho uhla pohľadu počas scén surových emócií. Inými slovami, toto je film, ktorý si vyžaduje trpezlivosť a pozornú myseľ, z čoho každý, komu sa podarí prejaviť obe tieto cnosti, je veľkou odmenou. V tomto zmysle Scorsese nakrútil film, ktorý sa vo veľkej miere spolieha skôr na atmosféru než na častú akciu väčšiny ostatných hollywoodskych trhákov. Vo svojej šiestej spolupráci s legendárnym režisérom predviedol Leonardo DiCaprio ďalší nezabudnuteľný výkon v úlohe Ernesta Burkharta. To, čo robí DiCapriovu postavu tak zaujímavou, je jeho nerozhodná povaha v tom, že je rozpoltený medzi podporou vlastnej bielej rodiny alebo svojej manželky Osage Mollie. Na jednej strane Ernestova lojalita k jeho rodnej rodine je to, čo ho v prvom rade prinútilo pokračovať v nápade svojho strýka, zatiaľ čo na druhej strane, keď sa skutočne zamiluje do Mollie, nedokáže sa prinútiť ju skoncovať s celým jej kmeňom. DiCaprio tu prejavuje svoju charakteristickú škálu emócií, striedavo medzi silným rodinným mužom a submisívnym slabochom, ktorý plní príkazy svojho strýka, pričom oboje dokáže celkom efektívne. Po spoločnej práci na desiatich filmoch Robert De Niro ustúpi zo svojho obvyklého miesta v hlavnej úlohe Scorseseho a dostane sa do vedľajšej úlohy ako William King Hale, kde je v podstate hlavným antagonistom tohto príbehu. Hale je muž, ktorý je odhodlaný preraziť si cestu k bohatstvu bez ohľadu na to, či si ho skutočne zaslúžil alebo nie. Jeho úmysly sú zlomyseľné a slúžia len na jeho osobný prospech, bez ohľadu na blaho ostatných, dokonca aj jeho synovca. Za jeho najhoršiu povahovú črtu považujem to, že verí, že všetky jeho činy sú odôvodnené tým, čo hovorí Biblia o šírení Božieho slova. Jeho tvrdenie, že Boh chce, aby sa podieľal na genocíde celej rasy ľudí, nie je nič iné ako zlo a demonštruje to na mnohých miestach v celom filme. Takáto rola je ako stvorená pre herca ako Robert De Niro a aký lepší režisér by to mohol svetu ukázať ako Martin Scorsese? Skutočnou dominantou filmu by však musí byť skvelá Lily Gladstone ako Mollie, ktorá je skutočne srdcom a dušou tohto príbehu. Tu je žena, ktorá vo svojom živote zažila toľko bolesti a sŕdc, či už ide o jej vlastné fyzické neduhy alebo náhlu smrť svojich príbuzných. Napriek všetkým týmto ťažkostiam zostáva Mollie neochvejná ako kedykoľvek predtým a rozhodla sa byť milujúcou manželkou svojho manžela a starostlivou matkou svojim malým deťom. Mollie v podstate predstavuje všetky pozitívne hodnoty, ktoré jej kmeň presadzuje, a patrí medzi posledných členov svojej rodiny, ktorí sa úplne nezapredali ideálom bohatého životného štýlu. Toto je pre Gladstone jednoducho kariéra definujúca rolu a určite má potenciál stať sa jedného dňa pozoruhodnou hviezdou. Pre fanúšika americkej histórie a fanúšika Martina Scorseseho predstavuje „Killers of the Flower Moon“ fascinujúci pohľad do toho najlepšieho z oboch svetov. Upozorňuje na často zanedbávaný historický problém prostredníctvom ďalšieho dobre spracovaného filmového prírastku do knižnice obľúbeného filmového veterána. Ako už bolo spomenuté, je pekné vedieť, že tento príbeh bol teraz účinne uchovaný prostredníctvom filmu, čo znamená, že budúce generácie si ho budú môcť spätne pozrieť a dozvedieť sa o hrozných udalostiach, ktoré sa odohrali počas tohto časového obdobia. Veď ako hovorí klasik – kto sa nepoučí z histórie, je odsúdený si ju zopakovať. V našich končinách síce sa príbeh uchytiť nemusí kedže vaščina má americkú kultúru na háku, no už len kvôli skvelej režisérskej legende a vyborných hercov film stojí určite za to. PS: Oceňujem aj zaverečné finále snímku, kde sa už v podstate dozvedáme ako to bolo s hlavnými postavami ďalej a namiesto písaných tituliek na konci čaká trochu odlišné zhrnutie, kde sa predstaví aj samotný režisér a myslím že je to aj prvýkrát v histórii kinematografie čo niekto takýmto spôsobom ukončil film. HODNOTENIE 9/10 () (méně) (více)
Reklama