Režie:
William WylerScénář:
Robert E. SherwoodKamera:
Gregg TolandHudba:
Hugo FriedhoferHrají:
Myrna Loy, Fredric March, Dana Andrews, Teresa Wright, Virginia Mayo, Cathy O'Donnell, Hoagy Carmichael, Gladys George, Harold Russell, Steve Cochran (více)Obsahy(2)
Tři vojáci – seržant, kapitán a námořník – bývalí příslušníci válečné mašinerie, představují reprezentativní vzorek americké armády. Po skončení II. války se znovu vracejí do všedního života, který jim náhle připadá neskutečný. Seržant pracuje jako bankéř, kapitán nastoupí jako prodavač v obchodním domě a námořník postižený zraněním hledá práci nejobtížněji. Podaří se jim v blahobytu a bezpečí nalézt vnitřní klid a spokojenost? Snímek z roku 1946 patří k nejslavnějším dílům americké kinematografie všech dob. Byl oceněn sedmi Oscary. Kromě jiných písní ve filmu zazní i česká Škoda lásky. Režisér Wiliam Wyler často zpracovával literární či divadelní předlohy a byl znám svým perfekcionismem. Jednotlivé sekvence inscenoval v dlouhých záběrech s maximálním využitím hloubky filmového pole. Na svém režijním kontě má úctyhodných čtyřicet pět celovečerních snímků, z nichž připomeňme takové klasiky, jako Na Větrné hůrce, Lištičky, Prázdniny v Římě či Ben Hur. (Česká televize)
(více)Recenze (108)
NFR 1989, Oscar 7 : Nejlepší film, Režie, Herec HR - Fredric March, Herec VR - Harold Russell, Hudba, Scénář + 1 nominace: Zvuk + (Harold Russell) ()
Wyler splnil to, v co jsem po shlédnutí filmů od Kazana už ani ve skrytu duše nedoufal. Natočil ve své době sociologicky kritickou studii s komediálními prvky, která dokázala odolat zubu času, což se například při paradoxně mnohem vážnějším tématu jako u Džentlmenské dohody, nepovedlo ani náhodou. Se stopáží to sice poněkud přehání a zejména v první polovině snímku by se dalo stříhat ještě o sto šest, ale vzhledem k pochopení oné doby a vlastně i roku ve kterém snímek přišel, se to dá přežít i když je to z dnešního pohledu přece jenom trochu natahované. Klobouk dolů před hereckými výkony, kromě monotématických studiových polibků není co vyčítat. Snad si jen ještě trochu rýpnout do scénáře, který v některých případech rozehrává to, co není schopen dokončit a pomíjí to s lehce upachtěnou nonšalantností. Přes to všechno zde ale máme snímek plný emocí, který dokáže zapůsobit i na dnešního cynického diváka a nabídne mu Ameriku v překvapivě syrové podobě.... ()
Skvělý příběh několika mužů, vracejících se z války, před nimiž stojí úkol začlenit se zpět do civilního života. Pro každého je to svým způsobem těžké, ale perou se se svým osudem statečně. Špičkové herecké výkony, brilantně zrežírováno, prostě je to klasika. ()
║Rozpočet $2,1milióna║Tržby USA $23,650,000║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. ()
Místy hodně silné, místy smutně naivní, místy dokonce vtipné. Velmi povedený film, který toho stihne říct opravdu hodně. Jen mi vrtá hlavou, nakolik je ta naivita, která tak kontrastuje vůči jiným momentům, chtěná.Pokud je neuvědomělá, nemohlo by to být pět hvězd - já ale věřím, že jde o záměr, který dá právě těm silným momentům vyniknout. ()
(1001) Docela těžké rozhodování, jak vlastně tento film hodnotit. Prakticky celou dobu jsem měla na mysli Fričův český Návrat domů, u kterého jsem byla bez dechu (a s mnoha slzami) přibitá do sedadla po celou dobu promítání. To se zde rozhodně nekonalo, protože: Frič a jeho scénáristé udělali tu nejmoudřejší z voleb, a totiž drželi se antické jednoty místa, času, děje, čímž dosáhli zdrcující sevřenosti a účinku a také zdání jakési univerzálnosti poselství. Wyler oproti tomu adaptuje román do jakési rozsáhlé "rodinné" ságy, která hluboká traumata zlehčuje s optimistickým výhledem do budoucna. Ačkoliv je mojí duši a mojí nátuře bližší přístup autorů Návratu domů, nakonec jsem dospěla k tomu, že Wyler vše dělal poctivě dle svého přesvědčení a tak realisticky, jak jen mu doba a kulturní pozadí dovolilo. Beru tudíž jeho materiál na milost, ačkoliv jeho umělecké gesto nepatří k těm nejsilnějším. Pořád ale bude platit, že evropským válečným filmům se v mých očích žádný americký snímek zatím nevyrovnal. ()
Pozoruhodný americký film obsahuje rooseveltovskou optiku New Dealu kříženou s čerstvou válečnou zkušeností navrátilců. Sdílí tak také jejich ukázněnost, pracovitost i vzájemnou úctu, která se projevuje také v okamžicích přirozené lidské slabosti. Pozoruhodné a umělecky citlivé je pojetí ženských hrdinek.-postav. Je to jakýsi pomník tradičního pojetí amerického způsobu života a jeho mýtu. Film zaslouženě oskarový. ()
Zaradenie sa do života, prerušeného vojenskou službou je vďačným námetom, všeobecne vystihujúcim situácie, kedy sa po dlhšom odlúčení niekto vracia späť do rodinného hniezda. Wyler vytvoril nadčasové dielo, ktoré bolo zároveň v čase vzniku (1946) aktuálne. Na príklade troch frontových vojakov, z ktorých sa jeden vracia ako invalid, ukazuje variácie ich vzťahov s tými, ktorí čakali doma. Zahrnie do toho sociálne problémy, spoločenskú kritiku, humor i emócie. Nevyhol sa rozvláčnosti, ignorancii najchudobnejších a tomu, že v prípade zobrazenia neduhov, sa neodvažuje ísť proti systému, vymedzuje sa skôr voči typom správania. Vyzdvihuje americké hodnoty (rodina, práca, vlasť) a zároveň upozorňuje, že tí, čo bojovali za vlasť sú síce vítaní, no čelia aj nenávistným názorom starousadlíkov, mamonárskym pravidlám bánk a niekedy aj s partnerkám, pre ktoré je kvalita muža odvodená od výšky jeho príjmu. Vyrovnanie sa s traumami ponúka existencia milujúcej rodiny a vernej lásky. Pokiaľ nie je k dispozícii, stále ide o krajinu neobmedzených možností. Pri troche snahy dá nájsť práca, nadväzujúca na vojnovú prax. Zdieľané hodnoty sú všeobecne platné a kritika pomerne citlivo naťukla boľačky americkej spoločnosti, akými sú xenofóbia, rasizmus a mamonárstvo. ()
Situacia, v ktorej sa ocitli tito traja vojaci po druhej svetovej vojne nie je urcite zavideniahodna, pretoze nocne mory pocas spankov po roznych vybuchoch a strielaniach, pri ktorich len o vlasok prezili ich len tak neobchadzali a film musel byt v case premiery v roku 1946 o to zaujimavejsi, ze sa odohraval v sucasnosti. Z vojny tu ale nie ja ani jeden zaber, pretoze film ukazuje nasledujuce dni vojakov prichadzajucich konecne domov, kde si museli hladat pracu, zmierit sa so zraneniami - jeden z nich bol bez ruk, problemy s rodinou, s priatelkami v praci a podobne. Toto vsetko sa zmestilo skoro do troch hodin, ktore by som ja dnes kludne privital i v 120 minutovej verzii a mozno by som dal i plny pocet, tym ale nechcem tento film zhadzovat, ani kritizovat, pretoze ako som uz spominal, na rok 1946 musel mat velku odozvu. Film ziskal az siedmich Oscarov... 20.08.2010 ________ Myrna Loy - (Milly Stephenson) +++ Fredric March - (Al Stephenson) +++ Dana Andrews - (Fred Derry) +++ Teresa Wright - (Peggy Stephenson) +++ Virginia Mayo - (Marie Derry) +++ Cathy O´Donnell - (Wilma Cameron) +++ Hoagy Carmichael - (Butch Engle) +++ Harold Russell - (Homer Parrish) +++ Produkcia: Samuel Goldwyn +++ Hudba: Hugo Friedhofer +++ Nemecka Cinema - 100% ()
Nejvíc mě na tomto filmu dostal fakt, že herec, který hrál Homera, opravdu nemá ruce (viz. zajímavosti) a čím vším si poté prošel (viz. IMDb). Jinak co se týče filmu, chápu označení klasika a věřím, že Američany tento film opravdu zasáhl, ve své době. Má jediná výtka je stopáž - sem tam mi přišlo, že se něco dalo vystřihnout či zkrátit, ale jinak musím říct, že jsem mile překvapen. Tenhle film rozhodně není hloupý a ví, co chce říct a to se cení. 80 %. ()
Nejlepší léta našeho života, kouzlo tohoto filmu je nevyčerpatelným pramenem filmového mistrovství, pro diváka, který vyžaduje u filmu přemyšlení, nic není tak mocné jako obyčejný příběh lidí ze života návratu po II světové válce vracejících se domů, do míst kde mají rodiny a začít normální života po hrůzách z právě prožité války, byl to příběh přesně podle mé představy, který i dnes má co říct. ()
"Pre tých chlapov z letectva nie je jednoduché byť opäť na zemi..." Skvelá nadčasová dráma, ktorá nám na troch postavách vojakov vyrozpráva príbeh každého z nich. Príbehy hlavne o neľahkom návrate vojakov do bežného života. Zmenili sa oni a zmenil sa i svet okolo nich. Asi najviac ma zobrala postava vojaka Homera - vojaka bez rúk, ktorý sa však svoje háky naučil perfektne používať. Žiadne vojnové scény nečakajte, tento film je hlavne o výbornej psychológii postáv a dobrých dialógoch. Rokom výroby a dĺžkou filmu sa nenechajte odradiť. Mne to zbehlo ako voda. 80%. ()
Nádherný old school Hollywood. ()
"THEY'RE JUST A LOT OF FANCY WORDS THAT DON'T MEAN ANYTHING." ----------- Všeobecne a dlhodobo považovaný za najlepší Wylerov film. Áno, príbeh troch veteránov z druhej svetovej vojny a ich zaradení sa späť do normálneho života je spracovaný na filmový pás verne, hemží sa to presvedčivými výkonmi a je to koniec koncov svojim spôsobom ukážková filmárčina, no dovolím si nesúhlasiť. Westernové kolaborácie s Gregory Peckom, dielka s Bette Davis, maestrom Laurence Olivierom, prípadne gangsterky s božským Bogartom u mňa jednoznačne vedú. A to mi ešte nejaká tá tretinka jeho režisérskej filmografie chýba. Nehľadiac na fakt, že majorita dialógov v tomto filme sú neprestajné kecy o tom istom - ženy, láska, svadba, ženy, svadba, láska, peniaze, práca, peniaze, mince, láska, ženy. ()
Tak za prvé bych trochu upravil oficiální text distributora. To přepravní letadlo je Létající pevnost B17 a Fred Derry nebyl pilot, ale bombometčík... To jen na úvod. Válka v Evropě a o něco později i v Pacifiku skončila a hoši se vrací domů. Všichni se těší, že po letech strádání, nervového vypětí, ztrát a strachu zase začnou žít normální život. Doma je čekají rodiče, manželky děti... Říkají si, že všechno bude takové jak si to za nocí daleko od domova vysnili. Na palubě B17 se cestou do Států setká bombometčík, seržant od pěchoty a námořník, kterému uhořely obě ruce. Nyní je invalidou, místo rukou má háky a strašně by si přál aby se doma k němu chovali jako v době kdy měl obě ruce. Bez soucitu, bez odporu, bez kradmého ohlížení... Fred Derry bombometčík létající pevnosti se zase těší na svoji ženu a na klid domova, který snad zažene jeho noční můry kdy letoun s jeho osádkou se ve vzpomínkách stále dostává do palby flaku a pilot je smtelně raněn... Al Stephenson se těší na ženu, své dvě dospělé děti a doufá, že místo v bance je mu stále drženo.... Všichni se zkrátka těší domů a slíbí si, že se po zabydlení zase sejdou na skleničku... Každého proto udiví, když stojí před svým domem, proč se mu po tolika letech těžko zvoní na zvonek... Netuší, že válku s nepřítelem sice vyhráli, ale každý si bude muset vybojovat tu svou na domácí frontě. Amerika spěchala a žila totiž dál. Ráda si četla o svých hrdinech v novinách, ale dál si žila svým bohatým životem... Uvolněná místa zaplnili jiní a vracející se hrdiny náhle není kam umístit. ,,Máte nějakou kvalifikaci?'' - Umím házet bomby na nepřítele... ,,Obávám se, že to pro náš obchod není dostatečná kvalifikace..'' ---- Film skvěle kopíruje svoji dobu, kdy skutečně řada mladých mužů, expertů ve svém vojenském řemesle náhle přišla domů a byla bez práce... Tak jako na základnách a letištích stály v řadách zaparkované stovky bombardérů, stíhaček, tanků... které již nebylo třeba, protože válka skončila. Stejně to bylo s mladými muži, z nichž někteří odešli do armády hned po škole a nic jiného než bojovat neuměli... Tohle se Wilerovi povedlo ! U mne je to za plný počet hvězd! * * * * * PS. Nádhernou Teresu Wright bych si za války nakreslil pod kabinu svého Flying Fortressu. ()
S citem, odpovídající dávkou sentimentality a obrovskou náloží přirozené a zdravé lidské empatie natočený snímek, který možná nejlépe ze všech jeho amerických bratříčků znázorňuje nelehký boj válečných veteránů o znovunalezení svého místa na slunci a ztraceného duševního klidu. Scénář je nesmírně inteligentní a zvládá pojmout takové množství uvěřitelných a různorodých emocí, že by stopáž mohla být klidně ještě o nějakou tu minutku delší. Všemu pak nasazují korunu ústřední sympatické postavy, mezi nimiž to jiskří v tom nejlepším slova smyslu, a samozřejmě všichni výteční herci, kteří se zcela zdrželi tehdejšího trendu v podobě efektního přehrávání a podávají naprosto uvolněné a přesné výkony. Opravdu, byť je to pouze můj vlastní dojem, málokterému filmu jsem ve znázornění společenských nálad určité etapy novodobé americké historie natolik upřímně důvěřoval.... 95% ()
"They couldn't train him to put his arms around his girl, or to stroke her hair." ()
Mal som pocit, že sledujem Director's Cut. Wyler totiž nezabudol na nič, nič neponechal nedokončené či otvorené. Všetky tri príbehy, spájajúce sa do sociálneho dobového portrétu, ani na chvíľu nezaváhajú a i pri rešpekt vzbudzujúcej stopáži si ma s ľahkosťou udržali až do konca. Rovnako zvládnuté sú vážne i úsmevné, odľahčujúce (až zábavne naivné) momenty. Sú tu prítomné dlhšie pasáže s výbornými dialógmi, ktoré striedajú niekoľko ústredných tém a vedú k jasným stanoviskám hrdinov. Každá línia má svoj vlastný dramatický oblúk, ktorého súčasťou je samostatný záver a epilóg. Navyše má aj pár pekných obrazových metafor - medzi najvydarenejšie radím scénu na poli vrakov starých lietadiel, ktoré sú spoločnosťou odsunuté ako nepotrebné, a podobne sa cítia aj mnohí veteráni. Neviem, čo by som ešte dodal, toto je jeden z tých filmov, ktoré hovoria sami za seba. Keď tak premýšľam, páčilo sa mi to ešte viac, než Roman Holiday. Jedna vec mi bola jasná - bez knižnej predlohy by nemohol nikdy vzniknúť. Glory For Me od MacKinlaya Kantora je teda pre mňa jasná voľba. 100% ()
Koniec vojny v Európe, pripadá do úvahy, na máj - 1945. , v Amerike majú zatiaľ čas, pokiaľ nezhodia v auguste, atómové bomby na dve japonské mestá - Hirošima a Nagasaki ! Dostáli taký údel, že si mali radšej premyslieť, december 41. a útok na americkú flotilu u Pearl Harbor, dostali výprask, z akého sa nespamätajú. Traja navrátilci z vojny sa vracajú domov, do Boone City, každý so svojimi vlastnými problémami, že návrat do reálu, bude ťažký. Stanú sa z nich dobrí kamaráti, ale príde do cesty - rozvrat priateľstva. Prednedávnom, t.j v pondelok, som videl Wylerovu klasiku, Mrs. Miniver z roku 1942. ,o tom, čo museli prežívať, obyčajní ľudia v neobyčajnej dobe, v tomto prípade sa pozerám na T-R-O-J-I-C-U príbehov z troch rodín. Najprv tu mám, už 20. rokov ženatého, Ala Stephensona, ktorý pracoval pred vojnou v banke, teraz sa tam vracia, na vyššiu funkciu, je povýšený, má manželku, syna a rajcovnú dcéru, P-E-G-G-Y, ( mimochodom, TERESA WRIGHT, si zahrala aj v Mrs. Miniver, a ja som si lámal hlavu, odkiaľ ju poznám, asi prichádza, prepracovanosť ? ). Druhý príklad, by som uviedol, Homera Parrisha, ktorý si so sebou priniesol - HANDICAP, v podobe hákov, namiesto rúk, býval, bývalým športovcom, teraz má DILEMU, čo ďalej ? Dvorí sa mu sympatická Wilma. A do tretice, všetko dobré, ako sa hovorí... Hm aj áno, aj nie, Fred Derry, má de facto, problém v manželstve so sexy Marie, ktorá si zvykla brať Fredov plat, keď bol na bojisku, teraz sa nevie spratať do kože, míňa peniaze ako o dušu, až spadnú do finančnej tiesni ! S Marie si dobre nerozumie a ešte sa zamiluje do Alovej dcéry, Peggy, pričom Al, sa neštíti ničoho a zakáže mu sa stýkať s Peggy, vzťahová - O-D-Y-S-E-A v bravúrnej réžii, Williama Wylera, ktorý po 4 rokoch opäť, D-O-M-I-N-U-J-E. MYRNA LOY, ako manželka, Ala Stephensona, t.j - Milly, má málo priestoru, sprevádza manžela po večierkoch, ale inak, minimum hereckých kreácii, skôr a isto, Peggy, ktorá cíti, že Fredovi manželstvo, skrátka neklape ! Fred pracuje v obchode s kozmetikou, ale po menšom incidente, mení povolanie. Mám tu 4. výrazne ženy: Myrna a Teresa - ( Stephensonovci ), VIRGINIA MAYO, ( ktorá je nespratná manželka Freda ) a Cathy O'Donnell, ( ako budúca Homerova ). A práve predstaviteľ, Homera, HAROLD RUSSELL, je zrejme najlepším hercom vo filme ! Prečo ? V skutočnosti mu boli amputované obidve ruky, nechtiac, s nesprávnym narábaním s TNT. Vlastne je nehercom ! Geniálny, unikátny výkon ! Neviem sa rozhodnúť, či je lepší - Mrs. Miniver, alebo, The Best Years of Our Lives ? V prvom prípade, oscary pre herečky, v druhom, oscary pre hercov, samozrejme, oscary pre režiséra ! HEREC, ktorý si zahral u velikána filmovej réžie - WYLERA, si bol viac - menej istý, že nejaká, tá herecká cena, sa urodí ! Špičkový kameraman, Gregg TOLAND, mal najlepšiu školu u perfekcionistu - O R S O N A / W E L L E S A, A LA, CITIZEN KANE ! Obľúbené miesto, kde sa stretávajú, je podnik u Butcha, v tomto bare, sa budú odohrávať vážne rozhovory medzi štyrmi očami ! Výhoda tohoto filmu je v : a) - viac príbehov b) - čistejší a svedomitejší, pocit a obraz c) - dlhší + oscar, navyše d) - výborný výkon, herečky, Teresy Wright, práve z Mrs. Miniver, a po e) - , že Harold má handicap, s ktorým sa parádne popasoval ! TENTO FILM BY SOM MAL ZARADIŤ DO TOP 10! () (méně) (více)