Režie:
Paco PlazaScénář:
Alberto MariniKamera:
Javier SalmonesHudba:
Mikel SalasHrají:
Julian Sands, John Sharian, Elsa Pataky, Gary Piquer, David Gant, Ivana Baquero, Maru Valdivielso, Macarena Gómez, Tacho González, Ben Temple, Jesús BerenguerObsahy(2)
Příběh natočený podle skutečné události. V polovině 19. století docházelo ve Španělsku k sérii dlouho neobjasněných bestiálních vražd. Desítky obětí byly doslova rozsápány, znetvořeny a byl jim odstraněn podkožní tuk. Nikdo netušil, z jakého důvodu se tak děje. Šířily se pověsti o vlkodlakovi, který je ve dne spořádaným člověkem. V jedné vesnici se náhle objevuje muž jménem Miquel Romasanta. Tento film byl natočen podle skutečných událostí tak, jak byly zaznamenány v soudních spisech té doby. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (49)
Scénář - Alfredo Conde, Elena Serra a Alberto Marini. Hudba - Mikel Salas. Kamera - Javier G. Salmones. Čekal jsem sice víc, ale dalo se to. ()
Celkom pozerateľný jednorázový historický thriller, ktorý sa nielen plagátom a obalom DVD snaží navodiť dojem, že ide o niečo v štýle Bratstva vlkov. Námet (podľa skutočnosti) je celkom zaujímavý, ani scenár nie je komponovaný najhoršie (hoci má svoje diery). Aj režisér sa snaží (jazda horiaceho povozu nočným lesom, premena vlka na človeka v lejaku, nakrútená ako zmývanie vlčej podoby z ľudskej kože prúdmi vody), ale dojem televízneho priemeru prevláda. Škoda. Najviac zamrzí vlažný Julian Sands, ktorý rozhodne dokáže hrať omnoho démonickejšie zjavy. Rozhodne však jeden z lepších filmov z produkcie Briana Yuznu, ktorý sa preslávil Re-Animátorom, no dnes už len v Španielsku chŕli jednu lacnú sračku za druhou. ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby Celosvetovo $755,329║ Nezáživný príbeh, kde sa nič zvláštne neudeje, jedine kamera ako tak uspokojí. /20%/ ()
„Niektorí tvrdia, že som bol človek, ktorý sa občas menil na vlka. Ja si myslím, že som bol skôr vlk, ktorý sa občas menil na človeka.“ V prvej polovici 19. storočia španielskymi dedinami (v zovretí temných lesov, ktoré poverčivým dedinčanom na dobrej nálade nepridali) otriasla séria vrážd (prevažne žien). Telá boli nájdené v horách, roztrhané, dokonca zbavené tuku (napr. z oblasti stehien). Niektorí sa prikláňali k názoru, že vrahom je šialenec. Ďalší, že zabíja svorka vlkov (začalo ich masové vyvražďovanie za odmenu, ale nepomohlo). Niektorí sa prikláňali k názoru o vlkolakovi. Nakoniec bol pred súd postavený dobre vyzerajúci (čo mu v nadväzovaní vzťahov so ženami pomáhalo) obchodný cestujúci Manuel Romasanta. Tvrdil, že sa premieňa proti svojej vôli na vlka a v tej chvíli nevie ovládať svoje krvilačné správanie. Niektorí experti, hoci dav si prial popravu, sa pred súdom zhodli na tom, že môže trpieť tzv. lykantropiou, teda duševnou poruchou, kedy pacient verí, že sa dokáže meniť na vlka. Táto choroba bola rozšírená hlavne v „temných dobách“, kedy ľudia mali sklon veriť „rozprávkam“ a ak navyše lykantropia postihla retardovaného jedinca, ktorý bol navyše napr. znetvorený, nebol dôvod myslieť si, že lykantropia neexistuje. Ak aj vás táto téma fascinuje, asi ste videli mizerné BRATSTVO VLKOV - HON NA BEŠTIU. Pojednávalo o čomsi podobnom (o storočie skôr došlo vo francúzskej lesnej oblasti Gévaudan k desiatkam vrážd, no páchateľ nebol polapený). V prípade HONBY NA VLKOLAKA som znudene čakal vlkolačí krvák. Nevedel som, že niečo také sa kedysi naozaj stalo (ale ťažko sa baviť o „histórii“, sú to už skôr mýty a legendy). Výsledok ma tým pádom spočiatku nadchol. Bohužiaľ to rýchlo prešlo - priveľa zlých postáv s čudným priestorom (myslíte si, že postava X bude ústrednou a zrazu je zabitá alebo na 45 minút zmizne z plátna) či chaotické časové skoky (nevedel som, či scéna Y chronologicky nasleduje po predchádzajúcej alebo sa odohráva o 3 roky skôr). Ak necháme bokom zopár fajn nápadov (premena na vlka), je to rozčarovanie, aj keď snaha bola. ()
Nastesti jsem necekal vlkodlaci horror, ale spis temnou detektivku a tu jsem vicemene dostal. I tak ma film pomerne vyrazne chyby, predevsim neschopnost tvurcu rozhodnout se pro zanr a vyzneni jednotlivych postav se taky meni az podezrele casto. Prijemne mne prekvapila kamera a celkove barevne vyzneni, moc hezky se na to kouka, stejne jako na dostatecne nechutne mrtvoly. Herci jsou celkem nevyrazni, ale snazi se a neprehravaji, Sands je fajn, ale nejvic samozrejmne zaujme Elsa Pataky, ma opravdu nadhernou tlamicku. Mnam. ()
Proč vždy někdo musí napodobovat skvělé filmy ?! ()
Někdy nechápu zdejší žánrové zařazení filmů (když už to musí být...), protože tento film byl spíše temným dramatem než akčním horrorem - na motivy historicky reálného příběhu a soudního procesu, odehrávajících se v Galicii kolem roku 1850. Trošku mě zklamalo to režijní (ne)uchopení tak zajímavého námětu. I občas zbytečně přehrávající herečky a některé ryze filmařské prohřešky (viz. např. v nočních scénách). Možná se zde zbytečně projevila ta touha o "umělecký" film za každou cenu, což někdy mi pije krev více, než vlkodračí huliwůdská klišé... Každopádně však jde o vcelku zajímavý pohled na historickou postavu masového vraha a přeze všechny výtky o určitě víc než jen průměrný film. Škoda promarněné šance natočit na toto silné téma vynikající evropský film. A docela mě i mrzí, že na dvd v české distribuci nevyšel film alespoň ve Španělštině, protože dle http://www.fnac.es/ zvuk existuje i v Katalánštině a dokonce i v galicijském nářečí. Tři a půl hvězdičky - a zaokrouhlím nahoru pro ty krásné zvířecí záběry, bať vlkodlak se nažral a filmařina zůstala celá... ;-) ()
Titulok filmu pomerne dosť zavádza, čo rapídne ovplyvnilo očakávania diváka. Nejedná sa o žiadny horor, ktorého príbeh by bol postavený na princípe lovu vlkolaka, no ide o historickú kriminálku, ktorá si berie na paškál udalosti z 19. storočia, kedy v jednej časti Španielska, dochádzalo k množstvu brutálnych vrážd. Nakoľko mali obete známky po atakoch vlkov, tak ako to bolo v danej dobe zvykom, začali sa šíriť zvesti o vlkolakovi, ktorý napáda ľudí. Divák sa síce nedočká žiadneho mimoriadneho gore či násilia ako takého, no tento snímok určite nie je sklamaním, po ktorom by mal človek dojem, že vyslovene zabil svoj čas. Tak nízke hodnotenie si nezaslúži .. ()
Po tomto španielsko-anglickom koprodukčnom titule som siahol viac menej omylom. Nechal som sa oklamať distribučným názvom - "Honba na vlkolaka". Naivne som očakával klasický werewolf horror. Vykľul sa však z toho historický krimi thriller, ktorý je vraj natočený podľa skutočných udalostí. Čomu teda moc neverím. No a kedže som bol naladený na poriadny krvavý vlkolačí masaker, tak ma to moc nezaujalo. A navyše Julian Sands je fakt mizerný herec. ** ()
Zevraj film o vlkodlakovi. Tie nudné zábery na psov ma vôbec nevzplašili a čo je horšie uspali. Tá premena vlka na človeka (alebo človeka na vlka - nie vlkodlaka) je absolútna sračka ako celí film. Aha a ešte som tu zbadal slovíčko že akčný - pche, no to určite. ()
Být devátým synem není žádné terno, což by jistě mohl potvrdit Manuel Blanco Romasanta (méně než jindy charismatický Julian Sands). Ve skutečnosti byl Romasanta z pěti dětí a z třinácti přiznaných vražd mu jich uznali devět.... Jinak podle folkloru španělské Galicie se mohl stát vlkodlakem sedmý syn. Tolik k číslům. Romasanta měl neujasněnou sexualitu, vraždil a vyráběl mýdla z lidského tuku. Pro film se ale hodil lépe vysoký urostlý muž, který neměl problém svést jakoukoliv ženu. Historické drama s nádechem hororu má místy působivou vizuální složku, přízračnou atmosféru, kopici znetvořených mrtvol a vcelku vydařenou scénu transformace. Zuřiví vlci, hořící kočár řítící se lesem a poslední let malého pěvce patří mezi nejpůsobivější scény. Půvabná Elsa Patakyová se neváhá předvést v plné kráse. Ač se nejedná o klasický vlkodlačí film, své kouzlo má. Hodnocení z dřívější doby ponechávám. ()
Galicie 1851. Lidé se bojí chodit do lesů, protože čas od času tam někdo prostě zmizí. Pokud dojde k nalezení těla, je vždy zohaveno a roztrháno. Lid je přesvědčen, že to dělají vlci. Starosta oblasti zakazuje chodit do lesa bez povolerní a za každéhon zabitého vlka je nabízena odměna. Lidi však i nadále něco vraždí dál.... Viník je i přes pátrání nepolapitelný a tak se začíná šuškat, že je to práce vlkodlaka, který se přes den mění v počestného občana a za nocí vraždí. Do oblasti proto přijiždí věhlasný profesor, který má za pomoci vědy a svých znalostí pomoci lapit tuto nestvůru... Ten po ohledání mrtvol tvrdí, že je to dílo člověka.... Snímek je natočen podle skutečné události a je celkem dobře koukatelný. Ale i přes hodně zajímavý námět, který mohl být dotažen skoro až k hororu, naprosto postrádal napětí. To je velké mínus, protože vše bylo solidně zpracováno, dobový výprava, hezká kamera, hudba...Pro mne doposud neznámí španělští herci hráli dobře a Elsa Pataky je fakt nádherná ženská. Celé to tedy v souhrnu skutečně působí televizním dojmem a ubrat na stopáži, mohl Romasanta být dalším dílem Dobrodružství kriminalistiky... Dávám tři štříbrné kule. * * * ()
Škoda, že se film po celkem napínavé první polovině, zvrhne v té druhé ve frašku. ()
Námětem tohoto filmu jsou soudní spisy o Manuelu Blancu Romasantovi (narozen - 18. listopadu 1809 vesnice Regueiro, Esgos / zemřel † 1854). Je to první zdokumentovaný případ lykantropie (odkazuje se na duševní nemoc, ne mytologické bytí). Ve Španělsku u soudu byl případ veden pod č. 1778: "příčina Wolfman", SOUD Allariz (Orense)... - Viděno 1x + 2009 - 1/2 filmu - 40% ()
Filmy o vlkodlacích mám rád, ale tady jde o jiný soudek. Kdyby to bylo lépe rozpracováno a lépe předvedeno, tak možná, ale takhle to na mě nějak zvlášť nezapůsobilo. Přeměna byla zajímavá, ale jsou mnohem lepší. ()
Velice zvláštně podaný "vlkodlačí" příběh, plynně (i když to, pravda, občas drhne) přebíhající z historického dramatu do krimi, následně romance, aby se nezapomělo na soudně-lékařské drama. Scénáristé tento příběh založený na skutečných událostech prostě patlají hlava nehlava, což mu dost ubírá na kvalitách. Velká škoda, protože film obsahuje spoustu zajímavých věcí - je to první film, v němž se člověk nemění ve vlka, ale vlk v člověka (a samotná scéna proměny je po technické stránce velice povedená, nápaditá a vcelku originální). Julian Sands je sice trochu suchší, ale ksichty pro svou roli háže dobré, Elsa Pataky je bez debat, má to docela dobrou kameru, historického ducha a výborné scény pokaždé, když se v nich objeví malý ptáček (skvělé). V konečném důsledku velmi rozpačitý film. Nečekejte vlkodlačí horror, budete zklamáni, pokud vás baví historické krimi drama, můžete být i spokojeni. 2,5* ()
Tak a máme tu další filmu, který byl údajně natočený podle skutečných událostí. Popravdě jsem se o tento případ předtím nikdy nezajímal, takže nemůžu porovnat, jak se tvůrci filmu drželi historických fakt. K dobru jim však musím přičíst hlavně to, že se rozhodli ponechat jméno ústřední postavy. Co se však týče kvality filmu, tak tady jsem i po druhém shlédnutí, zůstal dost skeptický. Nemám moc rád, když se do hororu míchá i romantický podtext, takže s tímto byl u mě jeden z tvůrců REC dost na štíru. Nicméně musím říci, že napodruhé se mi to líbilo přece jenom o trochu více, nežli minule. Dokázal jsem přistoupit na onu (ne)hororovou hru, kdy se tu sice objeví několik prvků, které určitě stojí za povšimnutí (přeměna z vlka do lidské podoby, rádoby rozsápané mrtvoly) – bohužel mnoho důležitého se odehrávalo spíše za kamerou. Takže jsem se stejně cítil dost ošizený. Nicméně Romasanta se stejně spíše podobá potemnělé detektivce či historickému dramatu a tady už si tvůrci vedli o trochu lépe. Atmosféra má místy docela slušné grády, nicméně takových světlejších záchvěvů je tu opravdu jen několik. Spíše mě tempo příběhu místy dost uspávalo a jediné, co mě drželo při životě, byla „božská“ Elsa Pataky. Tahle ženská mě dokáže pokaždé pěkně rozohnit a to se nemusí ani svlékat ( i když kdo by se za takový bonus zlobil, že…). 40% ()
Pokud je film natočen podle skutečných událostí, bývá to zpravidla tak, že si tvůrci vyberou nějakou tu záležitost, k níž skutečně došlo, použijí nějaká reálná jména, a pak se scénárista volně rozepíše, aniž by se nechal omezovat nějakou pravdou. Pokud se navíc jedná o událost, která už pamatuje nějaké to století a odehrála se v katolickém (a tedy pokrokovém a nic než pravdu šířícím) Španělsku, mají tvůrci snímku vyhráno (narazili by snad jen s druhým neposkvrněným početím). Takže tolik ke skutečným událostem a výpovědím očitých svědků, a teď k filmu. Upřímně si myslím, že mohl být mnohem horší, stačilo by ovšem jen o trochu více snahy a zápalu a mohl být i mnohem lepší. Takhle je z něj jen stěží průměrná záležitost, která trpí na časté díry v logice a v níž se objevily celkem zajímavé herecké výkony. 2*+ ()
Jsem si dobře vědom toho, že každé KDYBY, vztahující se k věcem a činnostem, které již byly vykonány, je KDYBY zbytečné. Přesto si teď jedno takové nemůžu odpustit. KDYBY Romasanta režíroval Alejandro Amenábar nebo Jaume Balagueró, vznikl by film, o kterém by se v zasvěcených kruzích ještě dlouho mluvilo. Rozhodně nechci tvrdit, že takto zbyla na jazyku jen pachuť z nepovedené podívané, popřípadě, že vše zachraňoval kníže temnot Sands, to jistě ne. Jen se domnívám, že velká příležitost a obrovský potenciál byl promarněn z režisérského křesílka-namísto vynikajícího temného thrilleru s horrorovými prvky, vznikl pouze lehce nadprůměrný snímek. ()
Plakát dával na vědomí, že se bude jednat o Bratrstvo vlků ve španělském plášti. To se do určité míry potvrdilo, nicméně za svým francouzským bratříčkem zůstává toto zpracování přeci jen trochu pozadu. Abych to řekl na rovinu, moc se tady kecalo a akce veskrze žádná. A pokud na ní došlo, bylo vše poněkud zmatené. A přitom téma bylo víc než zajímavé a fascinující už tím, že film byl natočen podle skutečného příběhu. Bohužel to nevyšlo jak herecky (nepřesvědčil mě ani Sands), tak scénáristicky či režisérsky. Jako celkem významné plus bych viděl kameru a za tu dávám 30 % SPOILER - Romasanta byl popraven garrotou, což je v rozporu s tím, jak jeho konec film popisuje. ()
Reklama