Režie:
Michael CrichtonScénář:
Michael CrichtonKamera:
Gene PolitoHudba:
Fred KarlinHrají:
Richard Benjamin, Yul Brynner, James Brolin, Norman Bartold, Victoria Shaw, Alan Oppenheimer, Dick Van Patten, Linda Gaye Scott, Majel Barrett (více)Obsahy(2)
Vítejte na hřišti pro dospělé, které je navrženo tak, aby uspokojilo všechny vaše představy, a kde jsou realističtí roboti naprogramováni na romantiku... násilí... cokoli. Vítejte ve Westworldu! Podnikatelé Peter Martin (Richard Benjamin) a John Blane (James Brolin) přijíždějí strávit dovolenou v zábavním parku imitujícím Divoký západ, kde nechybí tanečnice, hromadné barové rvačky ani přestřelky, ale všechno je bezpečné a neškodné. Když je však Blane postřelen robotem (Yul Brynner) a záhy umírá, Martin zjišťuje, že se něco příšerně zvrtlo. Všichni lidští provozovatelé jsou mrtví a roboti vyvražďují návštěvníky v tomto sci-fi thrilleru od scenáristy a režiséra Michaela Crichtona (Jurský park). (HBO Europe)
(více)Recenze (127)
Rozhodně zajímavý film o "zábavním parku" s roboty jako vize zábavního parku budoucnosti. Souboj jeden na jednoho jako vystřižený z V pravé poledne nebyl nikdy tak nebezpečný! Yul Brynner se také velmi povedl,protože jeho silné charizma a lehká ironie jeho postavy (hvězda,která se proslavila například rolí v Sedmi statečných hraje "pokaženého"robota,který představuje pistolníka z divokého západu...) funguje na celé délce. ()
Michael Crichton vytvořil během své kariéry velké věci, ale jeho režijní debut dokazuje, že psát a režírovat není totéž, a psát a režírovat dobře, to už není totéž ani trochu:) Z pohledu dnešního diváka si můžu ohledně práce s postavami, výstavby děje a nějaké gradace jen ťukat na čelo (mj. proto, že "problém" tu nastane v polovině filmu, a předtím se neděje nic moc zásadního, krom stoupající frekvence elektronického šumu/hluku v pozadí), ale pokud jde o obvyklé upozornění, že to, co vidíte tady, a přijde vám to okoukané, se tu dělo možná poprvé v dějinách filmu... no, je to tentokrát trochu jinak;) A to tak, že v podstatě vše, co se stane ve druhé polovině v podstatě všem vedlejším postavám (a některým hlavním), skutečně není k vidění každý den:) Wesworld rozhodně stojí za vidění, protože stopáží je to taková jednohubka, a k tomu hudba a ruchy Freda Karlina atmosféře dost přidávají. A aby to nebylo málo, tak je tu k vidění i skutečný milník filmové historie, a sice první použití CGI záběrů. Rozpixelované vidění Gunslingera totiž nevzniklo optickým kouzlem s kamerovým filtrem atd., ale regulérní prací počítačových grafiků. A jen tak mimochodem zrovna to vidění má pro děj svůj význam;) Největším zážitkem je ale herecký výkon Yula Brynnera. Jeho urputný a k člověku lhostejný výraz (doplněný reflexními kontaktními čočkami), strnulá chůze i ostatní nepřirozené pohyby, jsou pomníkem umění velkého herce. Docela by mě zajímalo, co si o této svojí roli - hrané v době, kdy už byl díky Králi A Já a Sedmi Statečným nesmrtelným - myslel. Přece jen obracel naruby svoji ikonickou postavu, a navíc z mnoha detailních záběrů nemohlo být nevidět, že jaksi také během let neomládl. Ale to už není pro moje hodnocení Westworldu podstatné. Podstatné je to, že jsou v něm k vidění pozoruhodné věci, a rozhodně to není film špatný. Bohužel také není ani nijak zvlášť dobrý, takže jsem rád, že jsem ho viděl, ale druhá šance se asi konat nebude. Váhám, váhám, ale asi přece jen těch červených sedmdesát dám. Ale jen proto, že je listopad, a hlavní hrdina má nadčasově odporný knír:) ()
Crichton je možná pisatelský mastermind ve vyvolávání skrytých hrozeb technologických hraček, ale vlastní výsledek práce za kamerou připomíná výtvory jeho vědců – polofunkční vehikl, který láká na originální pozlátko, které se ale při první dramatické kolizi zadře. Yul Brynner si sveřepě odkráčí osmaosmdesát minut, ale s odstupem času to působí spíše směsně, než hrozivě. Dvě dekády pak trvalo, než v podobném duchu jeden excentrický miliardář vylovil z komárů ještěry. PS: Ten nápad je i přes oprýskané zpracování tak silný, že vlastně potřebu Abramse a Nolana, vykřesat z toho celý seriál, plně chápu. ()
║Rozpočet $1,25milióna║Tržby USA $10,000,000║Tržby Celosvetovo $10,000,000║ Skvelý námet použitý v povrchnej réžii bez iskry. Michael Crichton mal asi vždy ostať len u písania a nie sa pokúšať preraziť ako režisér. Trestuhodne málo priestoru dostáva démonický "robot" Yul Brynner, ten mohol v konečnom výsledku viac vystužiť dej a nie byť prevažne nasadení len v poslednej tretine kde sa len uteká, uteká a uteká, až som pri tom zadriemal. Ústredné postavy hrané Richardom Benjaminom a Jamesom Brolinom sú ploche a pre dej skoro bezvýznamné, skôr zaujmú aké strasti prežívajú technici od robotov v laboratóriách. Toto by fakt chcelo poriadny remake od zručnejšieho režiséra. /55%/ ()
Michael Crichton debutuje a mně se hned zalíbil asi nejvíce. Yula Brynnera mám moc rád a po jeho westworldském androidovi jsem nadobro nabyl dojmu, že sveřepější, zavilejší a urputnější obličej se již po filmových plátnech nikdy procházet nebude. Jaká to škoda. Skloubit takový dokonalý vizuální dojem s pořádnou dávkou nepopiratelného herectví - kdy se to znovu povede (Povede-li se to vůbec někdy.) ()
Je příliš snadné odsoudit Westworld kvůli zjevné režijní nezkušenosti Michaela Crichtona. Ano, mnohé scény jsou nesmyslně zdlouhavé, nedaří se mu efektivně provázat paralelní děje z westernového, renesančního a starořímského světa a iluze autenticity těchto umělých světů každou chvíli zakopne o nějaký formální nedostatek... Jsou to důvody, proč nejdu nad tři hvězdičky. Ale někde vespod té vnější neohrabanosti se možná skrývá cosi zajímavějšího, než jsou triky nebo přestřelky. Westworld se dá chápat i jako komentář k zániku žánrů Starého Hollywoodu a vyjádření stesku po jejich půvabné přímočarosti. Po tom, co představitelé Nového Hollywoodu odsoudili jako šablony a překonaná klišé, než se k nim o dekádu či dvě později všichni pokorně vrátili. Hrdinové filmu se jedou povyrazit právě tímto způsobem, protože paralelní realita filmových westernů, se všemi typizovanými budovami, krajinou a jasně definovanou hierarchií obyvatel, shodnou v každém filmu tohoto žánru, jim připadá důvěrně známá a bezpečná. Jako schéma, do něhož snadno zapadnou a budou se v něm cítit dobře, protože má svá pravidla, protože se jim zdá srozumitelnější a ovladatelnější, než je reálný svět a potažmo rozervaný Nový Hollywood. Takže tito živí lidé - návštěvníci - se paradoxně chovají jako roboti. Vyfasovaný klobouk s plíšky a pončo přimějí Jamese Brolina se sebevědomou samozřejmostí přijmout roli Clinta Eastwooda, obstarožní manželský pár oživuje svůj vyčerpaný vztah obřadně rytířskými námluvami, jaké zná z idealizovaných romanticko-historických filmů. Ale tak jako se vyčerpaly tradiční filmové žánry nebo jejich hvězdy, podléhají opotřebení i roboti a nastane zmatek. Kdo ví, možná to tak Michael Crichton nemyslel; ani nevím, zda svůj román nenapsal ještě v dobách, kdy filmům kralovali Cary Grant a spol. a jejich budoucí vrahové si teprve brousili nože. Ale je to přinejmenším jeden z možných výkladů. 60% ()
Jeden ze 200 nejlepších sci-fi filmů - 200 Greatest Sci-Fi Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
Hlava (holá) sedmi statečných v roli robotického kovboje, s kterým rozhodně nepřichází zákon, natož ty tři Asimovovy, rozhodně zaujme, ale Michael Crichton, budiž mu země lehká a nebe věčnou inspirací, podle mě psal lépe knihy než scénáře. ()
"Nemějte strach, že někomu ublížíte nebo, že se zraníte. Nic se nemůže stát." Za 1.000 dolarů na den si člověk zkrátka může užít trochu toho koupání v neckách, rvaček v saloonu, souložení s robotkami a občas si zastřelit toho nejplešatějšího ze sedmi statečných. Já bych za to ty peníze nedal a vlastně mě to ze začátku ani moc nebavilo, ale jakmile roboty přestalo bavit prohrávat, souložit a nechat se vypínat, tak jsem se začal hodně bavit. ()
Něco mezi Terminátorem (o jedenáct před ním), Blade Runnerem (o devět let před ním) a Truman Show (o dvacet čtyři let před ní). Prostě dost pokrokový film, kterému dám čtyři hvězdy i přes jistou režijní nedotaženost. ()
Zajímavé sci-fi, které odráží úzkosti a temné vize západní společnosti 70. let. Tehdy vznikalo zelené hnutí, šířila se kritika konzumního způsobu života a objevoval se strach z přetechnizované budoucnosti. Crichtonův snímek je o tom, jak zdánlivě dokonalá technika vypoví lidem službu a roboti, kteří mají sloužit v zábavním parku, vyvraždí zákazníky i obsluhu. V hlavní roli vzpurného robota-pistolníka se objevil Yul Brynner. Trochu mi vadilo to spojení sci-fi s westernem, ale pro americký trh to pochopitelně byl klad. Celkový dojem: 55 %. ()
Jalové scífko, mizerně napsané i natočené. Tedy přesný opak seriálové verze, od které se tímhle rozhodněte nenechte odradit. ()
Nápad za milion, zpracování už pokulhává. Crichton zde tak trochu selhal především jako scénárista a expozici zbytečně natahuje přes polovinu snímku, přičemž diváka ještě otravuje nevhodnými humornými pasážemi. To druhá polovina už nabírá velmi rychlý spád, ale zde měl Crichton štěstí na herce (Yul Brynner je prostě geniální) a hudbu. Filmu by ještě prospěl nějaký epilog, který by vysvětloval tu spoustu nedomyšleností (např. proč mají roboti-pistolníci ostré náboje apod.). ()
Zabijácký robot, který vypadá jako člověk, označený třemi číslicemi, z jeho kovové lebky svítí pronikavé oči a který se nikdy nezastaví, dokud nezlikviduje svůj cíl. Ano, to je Terminátor T-800 od Jamese Camerona (1984), ale také jeho primární inspirační zdroj, o 10 let starší bezejmenný robot Pistolník / Gunslinger, model DELOS 406 z Crichtonova režijního debutu Westworld. Ve filmu mimo jiné zazní: "...model 406 má plnou senzorickou výbavu." "Jde po mně! Co s tím můžu udělat?" "Nemůžeš udělat nic. Dostane tě. Nemáš šanci. Je pár věcí co můžeš zkusit: Oslepit jeho zrakový systém, ohlušit poslechový... Ale stejně bude vždycky jeden krok za tebou! Nemáš šanci!" Vždycky jsem si myslel, bůhvíjak nebyl Cameron originální se svou postavou neúnavného zabijáckého robota, ale tady vidím, že skutečný vizionář byl Crichton. Zatímco Cameron pro svého robota vymyslel svět budoucí války a cestování v čase, Crichton zůstal u svého oblíbeného prostředí: zábavní park, který se zvrtne (čili Jurský park). Režijně to samozřejmě nedrží úplně pohromadě, ale rozhodně zaslouží kredit za svou představivost a nápaditost. (Jo a James Brolin vypadá totálně jako Christian Bale, OMG!) ()
Solidní potenciál je zabitý, ale dost možná je to dáno i dobou, ve které byl natočen. Yul Brynner výborný, ale je ho málo, hlavní hrdinové nezábavní. Překvapivě dobrá hudba. Tenhle kousek přímo škemrá o remake, škoda že nevyšel ten se Schwarzeneggerem, ()
Snímek stojí na zajímavém tématu a originálním nápadu skloubit western a sci-fi a padá na Crichtonově režii a nestabilitě vyprávění. Spoustu scén je zdlouhavých a slibné scény (za všechny závěrečná honička) nemají potřebné grády. Film se rozjíždí hodně ze široka, přičemž pasáže ze středověku a starověku víceméně vyznívají doztracena. Pokud by se Michael Crichton věnoval pouze westernovému světu (či na větší ploše rozehrál všechny tři) a film režíroval zručný režisér, hodnocení by bylo jistě vyšší. Takto jej i přes nesporné klady (neotřelost příběhu, takřka dokonalý Yul Brynner) považuji spíše za pozoruhodný a zajímavý, nežli skvělý a jedinečný. 60%. ()
Westworld - svět ve kterém je dovoleno vše, za účelem odreagování se za nemalé peníze. Všichni, kteří tento svět obývají jsou roboti, jenž vypadají jako lidé a host si může vyzkoušet prakticky vše. Už ten nápad v sobě nese určité kouzlo a přitahuje diváky k tomuto světu (filmu). Vyrazte si s přáteli na dovolenou snů, do doby amerického Západu, kde si můžete postřílet pár kovbojů, popíjet whiskey na baru v salonu, porvat se se šerifem či sbalit lehkou holku. Dovolená snů v nejvychytanějším prostředí, kde se dbalo na každý detail. Na téměř každý detail. Jak už to tak bývá, někde se stane chyba a roboti přestanou poslouchat. Film je i přes své stáří kouzelný. Atmosféra, která vás pohltí od samého začátku, vás nepustí a donutí zírat na film a říkat si - jak tohle dopadne? James Brolin byl výborný a překvapilo mě, že se nedožil konce. Vsázel bych spíš na Richarda Benjamina. Ten se ale ve Westworldu rychle rozkoukal a choval se jako pravý kovboj. Hlavní hvězdou je ale pochopitelně Yul Brynner. I když nedostane tolik prostoru, tak vám utkví v paměti ze všech nejvíce. Jako robot je prostě dokonalý, nedovedu si zde představit kohokoliv jiného. V některých momentech mi dokonce připomínal Terminátora. Nevím, třeba se jím Robert Patrick nechal inspirovat. Závěrečná půlhodinka má opravdu grády a dojde i na pár lekaček. Takhle má vypadat sci-fi. ()
I robot má jen jedny nervy, a tak když Yulla Brynnera už poněkolikáté zastřelí rozesmátý dovolenkář, nemůže to zkrátka dobře dopadnout :) Westworld se mi kdysi ohromně líbil a dodnes si živě vybavím tu hrůzu, která mě popadala hlavně v závěru, kdy jde o vše. No, po letech film sice trochu vyčichl a je nutno uznat, že se místy táhne skoro nesnesitelně, ale jeho myšlenka naštěstí zůstala stejná. ()
Pozrel som tento filmik ako predvoj pred ocakavanou HBO seriou s rovnomennym nazvom. Je to vskutku vizionarsky film s kopou chyb avsak nadcasovost sa mu rozhodne upriet neda a to pri hodnoteni zavazilo. Verim, ze mnostvo filmov na cele s Terminatorom, Predatorom alebo aj Babicky dobijejte presne, sa Westworlom nechalo inspirovat. ()
Čekání na průser katastrofálních rozměrů v tak znepokojivém podání, až z toho tiká v oku. Sci-fi jako řemen a nejoblíbenější film tvůrců Chaty v lesích. ()
Reklama