Režie:
Stefan RuzowitzkyScénář:
Stefan RuzowitzkyKamera:
Benedict NeuenfelsHudba:
Marius RuhlandHrají:
Karl Markovics, August Diehl, Devid Striesow, Martin Brambach, August Zirner, Sebastian Urzendowsky, Andreas Schmidt, Tilo Prückner, Veit Stübner (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Berlín roku 1936. Původem ruský malíř Salmon Sorwitsch je králem padělatelů a ve světě hazardu, sázek a lehkých žen se cítí jako ryba ve vodě. Sám si vyrábí bankovky, které pak otáčí v kasínech. Život mu ale nastaví tu horší tvář, to když je při vlně represí vůči židům zatčen a transportován do Mauthausenu. Když je po pěti letech přesunut do Sachsenhausenu, čeká už jen na to nejhorší, na svůj definitivní konec. Život má pro něho ale ještě jedno překvapení. Společně se speciálně vyškolenou skupinou vězňů je vybrán na supertajný projekt – padělání bankovek nepřátel říše. V přísně střeženém místě pracují na výrobě stovek miliónů falešných liber a dolarů, kterými chtějí nacisti zavalit zahraniční trhy a způsobit tak zhroucení ekonomiky. Pro těch pár vyvolených se stává padělatelská dílna jakousi zlatou klecí, ve které je o ně sice dobře postaráno, ale cesta odtud vede zase jen do plynové komory. Není v zájmu, aby se o tajném projektu dozvěděl svět.
Film je natočen podle vzpomínek Adolfa Burgera, který byl jedním z vězňů nasazených na tajný program a shodou velkých náhod se mu podařilo přežít. Jeho kniha ĎÁBLOVA DÍLNA nyní přichází ve filmové podobě do kin. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (293)
Zaujímavo poňatá dráma bez jednoznačne čistých hrdinov, podfarbená harmonikovou hudbou, akú vo filmových koncentračných táboroch obvykle nepočujeme. Kvalitné prevedenie a vedenie hercov nezaostáva za atraktivitou námetu, ktorý samotný robí zo snímky must see záležitosť. ()
Oscar 1 : Cizojazyčný film .. .. .. Zlatý Medvěd - výběr ()
║Rozpočet €4,2milióna║Tržby USA $5,488,570║Tržby Celosvetovo $19,519,693║ Konečne som sa dočkal poriadneho filmu z Nemeckej strany, aj keď ide o koprodukciu Rakúska a Nemecka. Začiatok bol taký pomalší rozbeh ale potom ako nabehli na scénu Nemecký vojaci a uväznili falšovateľa Sorowitscha to dostalo riadne dramatické grády, nechýbalo napätie, miestami husté dusno, taktiež surovosť, celkovo dej mal výborný spád, takže kvalitný film z vojnových čias. /80%/ ()
Jediný film, který jsem v Karlových Varech na Festivalu viděl a i na malý okamžik jsem uvažoval o 5*. Pro mě velmi překvapující záležitost, u které jsem se vůbec nenudil a která ukazuje i trochu jinou taktiku boje, který se odehrává v uzavřeném prostředí nejen koncentračního tábora, ale dokonce noclehárny, dílny a jedné uličky. Nic víc z tábora nepoznáte a z války už vůbec ne. Hlavní postava hraná Karlem Markovicsem svou povahou možná nesedne každému, ale je zahraná velmi přesvědčivě a s dostatkem drzosti. ()
MFF KV .. Scénář: Stefan Ruzowitzky ()
Natočit silný film z období holocaustu je poněkud obtížný úkol, natočeno už bylo mnohé a daná tématika je dosti delikátní. Stefanu Ruzowitzkymu se to ovšem podařilo bezezbytku. Nesklouzl k laciným efektům, zbytečně se nesnažil v divákovi zvednout vlnu emocí...a měl velké štěstí - adaptoval opravdu silný scénář... Ten dějový oblouk jde skutečně proti obvyklým postupům daného žánru (Schindlerův seznam atd.) a navíc si vzácně vybírá ta etická témata, která mají hlubší a nadčasovější platnost - pochyby o vlastní vině, o tom, zda mé přežití není vykoupeno jiným životem... Dokonce se odváží ptát na okolnosti toho, jestli se dal holocaust přežít z nějakého konkrétního důvodu - a tak, jako v Pianistovi se zdá, že velký umělecký talent je tím nejlepším příslibem (nechce se mi psát zárukou) přežít mezní okamžiky civilizačního chaosu... Silný film. Podobné filmy: Pianista, Schindlerův seznam, Sophiina volba, Poslední vlak ()
Vyďělávat prachy prachama…… Tohle moudro nepochází z žádné esesácké hlavy, ale právě oni mohli touto myšlenkou zvrátit průběh války. Ačkoliv se film odehrává v koncentráku, nezaobírá se tolik fyzickým utrpením. To považuji za rozumné, alespoň nemusím řešit bolest fyzickou a mohu víc přemýšlet o bolesti psychické. PRINCIP, MORÁLKA a SVĚDOMÍ jsou hlavní premisou příběhu. NESTYDĚT SE ZA TO, ŽE ŽIJU, protože, buď se přizpůsobíš, nebo chcípneš! A vyhodnocení toho, CO MÁ JAKOU CENU, je jen na nás. Dobrý příběh, výběr herců a akurátní stopáž. ()
Více se mi líbí horrory, ale sestra mne občas přinutí se koukat na válečné filmy. Musím říci, že film Ďáblova dílna se mi líbil. Dobře natočené, dobrý výběr herců ..... prostě film stojí určitě za shlédnutí! ()
„Toľko peňazí...!“ – „Urobíme si nové.“ Kebyže mi pred rokom 2007 poviete „Štokinger v oscarovom rakúsko-nemeckom filme“, pomyslím si, že je to dosť jednoduchý humor, ale rakúska a nemecká „kinematografia“ si (česť výnimkám) nič náročnejšie ani nezaslúži. A hop ho! DIABLOVA DIELŇA je napínavý film, v ktorom som stále čakal, kedy Nemcom prasknú nervy a zo svojej „všemocnosti“ niekoho zastrelia. Čo sa párkrát stalo. Tvorcovia však nezjednodušujú – a to sa mi tiež páčilo. „Hlavný“ Nemec nie je vyložená sviňa (ale nie je to ani druhý Thomas Kretschmann z PIANISTU), ústredný hrdina vlastne hrdinom nie je: chce prežiť, to je celé a o spasenie mu nejde. Radšej byť zajtra zastrelený a požiť si dovtedy, ako dnes dobrovoľne umrieť vo vzbure, ktorá v koncentračnom tábore aj tak nemá zmysel. V civilnom živote bol špičkovým falšovateľom (dokladov, peňazí) a práve jeho „schopnosti“ (a schopnosti jemu podobných) sa rozhodnú využiť Nemci. Žiadne otravné zábery na vojnové polia, žiadne „rekonštrukčné“ scény s politikmi, prezidentmi a generálmi. Len skupina falšovateľov v „tej lepšej časti“ koncentračného tábora, v ktorej sa len vďaka zvukom spoza plotu dozvedajú, čo sa deje „vo zvyšku tábora“. P.S. Režisér, Rakúšan Ruzowitzky, mimochodom v minulosti nakrútil výborný snuff horor ANATÓMIA (a už zďaleka nie výborný horor ANATÓMIA 2). ()
Jeden ze 125 nejlepších neanglicky mluvených filmů - 125 Greatest Foreign Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Oscarový nejlepší film roku 2008 je napínavou podívanou do dílny židovských falzifikátorů peněz nuceně pracujících i sabotujících v koncentráku Sachsenhausen. Židovští vězni řeší především dilema: Sabotovat velkovýrobu liber a dolarů a zemřít hned i s dalšími spoluvězni, nebo odložit smrt na později a pomoci Němcům masívní výrobou peněz spojenců s financováním války? Výborný film podle skutečné události, ale mrazení v zádech - jako třeba u Schindlerova seznamu - se bohužel nekonalo. Trailer: http://www.csfd.cz/film/230238-dablova-dilna/videa/ ()
Slušný snímek, na kterém je dozajista to nejzajímavější samotná pointa. Bohužel celý film se mi zdál dost křečovitý a i když má stopáž jen 90 minut, tak jsem se místy nudil. Navíc si nejsem jistý zda Karl Markovics byla nejvhodnější volba. Dostat se námět do zručnějších rukou mohl z toho být trhák........ Tři a půl hvězdičky. ()
Salmonem zpočátku částečně opovrhujete a částečně s ním sympatizujete, protože nelze neobdivovat jeho dokonalé padělatelské schopnosti a zároveň ho nemít rád, protože aby si zachránil krk, udělá cokoliv pro jakéhokoliv hajzla. Jenže postupem času zjistíte, že všechno není tak černobílé a že se ten člověk jen snažil v daných podmínkách zachránit nejen sebe, ale i všechny ostatní. ()
Mám rád, když filmy z podobného prostředí zobrazují především lidské charaktery a vztahy lidí mezi sebou. Krásná ukázka toho, že ne každý trpící je bílý světec, ale člověk s dobrými i špatnými stránkami. I když tu a tam hapruje návaznost některých scén, za prokreslení charakterů a spor dvou hlavních postav si film zaslouží velké uznání. ()
Filmů o holocaustu a světě koncentračních táborů za 2. světové války vznikla už spousta, včetně vysokorozpočtových, efektně natočených děsivých podívaných, a filmový divák je už tím viděním náležitě namlsaný. Přijít s něčím novým je těžké, ale Ruzowitzkému se to podařilo. Pokud se dá Ďáblově dílně něco vytknout, pak je to malý, typicky Evropský rozpočet, který neumožňuje žádné velkoryse natočené davové scény, panoramatické záběry a vizuální orgie. Je to malý film, který stojí na silném příběhu, zajímavě načrtlých postavách, kvalitním herectví a v neposlední řadě na tom, že vychází ze skutečné události, a tvůrci se mimochodem drželi reality věrně. Příběh skupiny vězňů, kteří pro nacisty uprostřed vyhlazovacího lágru v přísné izolaci a maximální konspiraci vyráběli falešné peníze, dokáže nabídnout spoustu absurdních momentů, kdy např. se projevují stavovské rozdíly mezi profesionálním zločincem a bankéřem, kteří se sejdou v jedné cele při společném úkolu znehodnotit měnu. Výborný tah bylo učinit hlavním hrdinou nikoliv idealistického politického vězně, ale cynického příslušníka galerky, který má velmi svérázný smysl pro čest a je vybavený pro přežití v extrémních podmínkách. Mezi padělatelem Sorwitschem, mladým komunistou sabotujícím výrobu a esesákem, který dohlíží na padělatelskou dílnu, se odehraje zvláštní psychologický zápas o přežití a co nejdůstojnějším vyrovnáním se se svým podílem na práci pro nacisty. Celkový dojem: 90 %. ()
Už jen to originální, neokoukané a nevyužité téma filmu mě příjemně překvapilo. Po řemeslné stránce opravdu výborné, akorát dějově to mohlo být více propracované. Co se týče hlavního hrdiny (resp. jeho představitele), tak já jsem spokojený; opravdu vypadal jako Ž(ž)id a navíc na mě působil jako sympaťák. Navíc se mi líbil i morální úkol pro diváka (padělat, či nepadělat; sabotovat, nebo nesabotovat) a také konec (pointa se může zdát trochu skrytá, ale přitom je jasná a lidská ;-)). Hodnotím lepšími 4*; k plnému počtu toho moc nechybělo. ()
Ďáblova dílna jako součást jedné z ďáblových továren, jejichž síť řídil zrůdný pan Továrník ze své berlínské kanceláře, v níž nakonec kvůli tlaku konkurence a špatným výsledkům svého konsorcia rezignoval jedem a kulkou na všechny posty v řídících orgánech.. Na jedné misce vah postavena lidská čest, důstojnost a odvaha a na druhé ta nejzákladnější lidská vlastnost - touha přežít a možná taky trochu té penězokazecké profesní ctižádosti. Z tepla domova a s odstupem času lze tato fatální rozhodnutí těžko hodnotit, natož soudit. Komorní film bez příkras, autentický a nesklouzávající k patosu, leč přesto všechno s omezenou schopností člověka hlouběji zasáhnout. ()
Ve spojení s druhou světovou válkou neustále slyšíme o holocaustu, ale málokdo ví, že nacisté měli spoustu dalších rozjetých operací - například padělání peněz za účelem zničení ekonomiky nepřátelských zemí. O tom je právě Die Fälscher, film, kterému chvíli trvalo, než si mě získal. Na první pohled mi nesedla kamera, obsazení a rychlý spád hned ze začátku - ale na to všechno se dá zvyknout a příběh se nakonec člověku dostane pod kůži. Především ve vypjatých emočních situacích (mladý Kolja trpící tuberkolózou...). Slabší 4*. ()
Další z řady německých filmů, který reflektuje pohled na 2. světovou válku. Téma se mi ovšem tentokrát zdálo trochu nevyužité. Z největší padělací akce za 2. světové války se totiž dalo udělat mnohem víc. Navíc ten herec z Komisaře Rexe mi do tý role moc neseděl. Pád třetí říše nebo Napola jsou zkrátka lepší. ()
Německá kinematografie momentálně vládne Evropě!! Léta chránil svoji důstojnost i holý život, nyní na břehu moře vzpomíná na věci minulé. Židovský umělec a král padělatelů ruského původu jménem Salomon „Sally“ Sorowitsch si v koncentráku prožil a vytrpěl své. Stal se hlavním stavebním kamenem přísně utajované operace Bernhard, která sehrála podstatnou roli v ekonomické válce Třetí říše proti ostrovní Británii a zaoceánské velmoci. Plyn, kulka do zátylku nebo podíl na krizi bankovního trhu? Studie charakterů v mezních situací je rozehrána s impozantní grácií, německé drama ale postrádá hlubší emocionální dopad, jen si tak v poklidu plyne.. a skončí.. na významné cíle se tu tentokráte pálí slepými náboji. Zajímavé téma s nadprůměrnými hereckými výkony, nezajímavě převedeno na filmové plátno. Nepodléhám historickým pravdám a tentokrát hodnotím jako divák, který očekával chutnější sousto, takže bohužel jen silné ***. ()
Jeden z nejlepších padělatelů 30. let minulého století doplatil na politické změny - a skončil místo v kriminále v koncentráku. Podle jeho knižních vzpomínek vznikl tento film. Adolf Burger si užíval - díky svým dokonalým padělkům bankovek si žil na vysoké noze, v Monte Carlu utrácel peníze v kasinu, než ho však objevili nacisté a šoupli za katr. Vlastně ne, do koncentráku. Zde však díky svým znalostem neměl holou pryčnu a nic k jídlu - musel pro Němce vytvořit dokonalé padělky britských liber a amerických dolarů, které nacisté chtěli použít k rozvrácení ekonomiky anglosaských zemí. Burger dostal k ruce další vězně a všemožně se snažil práci zdržovat, a když už musely být padělky hotovy, alespoň nevytisknout tak velké požadované množství. Proti němu stojí další vězeň, který jejich práci sabotuje, protože se příčí jeho přesvědčení pomáhat nacistům jakýmkoliv způsobem. Nakonec si ale všichni padnou do náruče... Poněkud zlehčuji film, který dostal Oscara za neanglicky mluvený snímek, ale přece jenom mi celkové vyznění přišlo poněkud divné - tak máme tady maníka, co si užívá života, koncentrákem propluje bez škrábance, a pak zase žije svůj život. Pobyt v lágru ho nejspíš nijak nezměnil, nějakou vnitřní linii a vývoj postavy necítíme. Díky jeho postavě se tedy zdá, že kdo umí, umí, a film oslavuje podobný způsob života. Ve stejném koncentráku, na druhé straně zdí, jsou však podvyživení vězni, skuteční vězni. Ti nemají gramofon, ani ping pong. Žádná měkká lůžka a pelestě. A když na konci války strhnou stěny a vidí to leháro dalších spoluvězňů, sice je v prvním návalu vzteku chtějí zastřelit, ale stačí pár z nich ukázat na rukou několik vytetovaných čísel z horších koncentráků - a vše zlé je zapomenuto a dojde k obapolné družbě. Stejně tak jakékoliv další možné konflikty jsou pěkně uhlazeny a třecí plochy vyrovnány - nacisté sice na čátku jednoho z vězňů zastřelí, ale pak se chovají přátelsky a kamarádsky. Proti Burgerovi stojí spoluvězeň, který s podobným přisluhováním Němcům nesouhlasí a práci pro ně bojkotuje, protože je proti jeho přesvědčení. Ale stačí, aby si s Burgerem na chvilku sedli a je po problémech a různých názorech. A podobně již výše zméněná scéna, kdy se hladoví a vyhublí vězni setkají s těmito prominentními - žádný výbuch emocí, vzteku, závisti či čehokoliv - vše si v podstatě v klidu vysvětlí a užívají si zbylých výhod. A v tom je právě problém filmu. Ačkoliv samotný námět přímo vybízí k různým úhlům pohledu, k několika možným interpretacím a hlavně zde najdeme několik třecích ploch, chybí vyjádření těchto konfliktů filmovým jazykem. Nehledě k tomu, jaké poselství se vlastně za vším skrývá. Podobně zobrazený koncentrák představuje asi tolik hrůzy jako pionýrské tábory blahé paměti. A hlavní hrdina si užíval předtím, užívá si svým způsobem v koncentráku a užívá si i po něm... Žádné prozření, žádná změna chování, linka ve změně charakteru... Škoda, protože námět skutečně patří k těm zajímavějším - avšak takto natočen se řadí spíše po bok Seagalových akčáren z lapáku, Oscar neOscar. Disk nabízí hned na úvod protipirát a trailery na filmy O život, Miss Potter a Whole Train, film pak v obrazovém anamorfním formátu 1,85:1 a se zvuky v DD 5.1 (německý plus český dabing). V bonusech pak najdeme trailer na tento film (1:44) - s titulky, vystřižené scény (3:36), film o filmu (9:58) - bez titulků, a dokument Adolf Burger (42:15) - s CZ dabingem. Jde o dokument, natáčený v Praze se skutečným Adolfem Burgerem, který vypráví o svém životě na menší ploše daleko poutavěji, než jaký je film samotný, v podkresu se objeví i pár dobových záběrů. () (méně) (více)