Režie:
Tom TykwerScénář:
Tom TykwerKamera:
Frank GriebeHrají:
Tom Hanks, Sarita Choudhury, Sidse Babett Knudsen, Tracey Fairaway, Tom Skerritt, Megan Maczko, Ben Whishaw, Michael Baral, Khalid Laith, Amira El Sayed (více)Obsahy(1)
Když je americký obchodník (Tom Hanks) vyslán do Saúdské Arábie, aby zde, jak doufá, uskutečnil nejlepší obchod svého života, naráží zde na značné kulturní rozdíly. Navzdory počátečnímu překvapení místními zvyky a neprůhlednou byrokracií se mu nakonec s pomocí upovídaného taxikáře (Alexander Black) a krásné saudské doktorky (Sarita Choudhury) začíná dařit v neznámém světě orientovat. (Falcon)
(více)Recenze (105)
Nic, u čeho by se člověk popadal za břicho, ale to se asi od Tykwera ani nedalo čekat. Každopádně úsměv na tváři film vyloudit a udržet úplně v pohodě dokáže. Kulturní odlišnost je tu podaná lehkým nadhledem, o vyloženě komický prvek se tu stará užvaněný taxikář, přirozeně působí i rodinná linka hlavního hrdiny a dojde i na romantiku, která působí opravdově. No a i tady se ukazuje, že Číňani jsou fakt všude. Příjemné pokoukání. 75% ()
Veká spokojenost. Hrozně se mě líbil ten nenápadný vztah Toma se saudskou doktorkou, obraz s hudbou skvěle zapadali do vyznění celého příběhu, příjemného, usměvně smutného. Velmi vyzrálá režie Toma Tykwera. ()
Skvělý film o ne/kompatibilitě dvou zcela odlišných kultur, Tom Tykwer je zpátky v plné formě. Úvodními postmoderně pojatými titulky trochu mystifikuje, když vytváří dojem, že se vrací do éry Loly běžící o život, pak ale otočí formálním kormidlem a začne vyprávět klasickou hořkou komedii o krizi středního věku a ,,tiché dohodě" života ,,amerického snu". Vtip je ovšem v tom, že frustrace ,,Americké krásy" se odehrává v Saudské Arábii, zemi a režimu tak civilizačně vzdáleném, že první polovina filmu vystačí s pouhým výčtem odlišností. Německý tvůrce umně akcentuje civilizační absurdno, mající až kafkovský rozměr (pronikání do ,,zámku", party na dánské ambasádě, Søren Kierkegaard, Copenhagen). V závěru Tykwer jako přesvědčený multi-kulturista sice nabídne coby smíření klasickou (multietnickou) romanci, tedy jakýsi objektivizovaný pohled (na základě premisy, že láska boří jakékoliv bariéry), ovšem chtě nechtě zůstává v intencích svého civilizačního rastru a zákonitostí a klišé západního filmového průmyslu, je nad slunce jasné, že Saudové by tento pohled zcela jistě nesdíleli (a kdyby tenhle film vzešel z jejich národní kinematografie, vypadal by docela jinak). Nic to ovšem nemění na faktu, že Tykwer nastavil svůj zoom na v západní kinematografii celkem opomíjený fenomén reflexe globálního kapitalismu a na vypíchnutí nostalgického zamyšlení se nad tím, zda nebylo ekonomicky a politicky chybné přesunout gró průmyslové výroby mimo území západního civilizačního okruhu, zde konkrétně mimo USA. Je otázkou, zda vývoz a licencování technologií (a nutno podotknout i idejí) mimo Evropu a Severní Ameriku není vysoce kontraproduktivní... ()
,,ALE TA VĚC ZACHYCENÁ KAMEROU, JE NĚCO ÚPLNĚ NOVÝHO…“ /// Nejen vo odlišnosti kultur, ale i jiným přístupu ke světu byznisu. Taky o vztahu rodičů a dětí, ve kterých zase tolik odlišností není. Pohodový a zajímavý vyprávění se sympatickejma lidma a nejftipnějším Arabem, kterýho jsem (asi) viděl. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Stejnojmennou knihu, kterou v roce 2012 napsal Dave Eggers, číst nebudu. 2.) Zajímá mě Saudská Arábie a smrdím korunou. 3.) Thx za titule „nathaliaz“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ** AKCE ne NAPĚTÍ ne ()
1) Proč je ten film tak ošklivý? 2) Proč je ten příběh tak řídký? Je to tak divné, že jsem neustále hledal důvody, proč by to tak mohlo být uděláno schválně, ale nic mě nenapadá. Když si vezmu, že nejde o náhodný film na objednávku, ale něco, do čeho tvůrci investovali hodně času a energie a vydupali si to ze země, tak mi z toho jde úplně hlava kolem. Proč by chtěl někdo natočit tuhle ve všech ohledech horší kopii Ztraceno v překladu, říznutého povrchní komedií? ()
Od Toma Tykwera jsme byli vždy zvyklí na nadstandard, ale tohle je úplně obyčejný milý film, kterých třeba Lasse Hallström natočil už tucet. Pokud jste se těšili na střet kultur, tak je ho tu překvapivě málo a v druhé půlce je to už jen romance v exotických kulisách. S minimem úprav ve scénáři by to klidně mohlo být Lov lososů v Jemenu 2. ()
Strašně zvláštní film, poměrně o ničem, co by samo sebe dokázalo dobře prodat, snad kromě nádherných prosluněných scénérií Maroka a Egypta symbolizující Saudskou Arábii. Jsem strašně rád, že film vzniknul. Aniž bych chtěl znít elitářsky, podle mě film sedne asi tak jednomu z deseti lidí, co už mají něco nakoukáno, ale ten jeden je vržen do neutuchajícího příběhu více než kdy jindy sympatického avšak vcelku obyčejného chlapa Toma Hankse, který v první polovině satiricky baví, předhazuje jeden černý vtípek a nechápající poznání jiné kultury za druhým a v té druhé naprosto pohltí písečnými dunami a famózním šnorchlováním v bledě modrém moři. Feel good kousek jako vystřižený, hodně lidí zmiňuje Lost in Translation, což mě osobně během sledování filmu nenapadlo, a je to vlastně celkem přesné, nebýt ale Franty Fuky, tak bych si A Hologram for the King snad ani nepustil. A o hodně bych přišel...9/10 ()
Velmi populární u diváků i kritiků se stal už jako mladý komik. Tom Hanks má tu výhodu, že se o něm nikdy nemluvilo jako o tom, jenž čeká na comeback. Dva Oscary, čtyři Zlaté glóby, nespočet komerčních trháků. Také tady si drží svůj standard, znovu si po svém poradil s rolí obyčejného chlapíka, který ovšem zažívá nevšední situace. Tentokrát v exotické Saudské Arábii. A to je prvním kamenem úrazu. Atraktivní prostředí za kamerou stojící Tom Tykwer dokonale zašlapává na písku. Sic se na to poměrně dobře kouká, ve výsledku tady ale máme obyčejné melodrama, kterak jeden vyčerpaný a osamělý obchodník překonává hořkou krizi středního věku a zase se tak nějak najde. Škoda, že Tykwer pracuje s tématem střetu kultur jen okrajově, případně ho využívá ke komickým situacím („Ty jsi tomu chlápkovi řekl, že pracuješ pro CIA?“). Škoda, že než se náš hrdina konečně představí králi s novým telekomunikačním systémem, uběhne hodně vody, ve které se roztočí několik linií, ale žádná pořádně. Ve finále tu tak máme poměrně dietní myšlenky a Hankse, který zhmotnil další (na první pohled) zajímavou postavu. Víc toho ale není. U pokaždé ambiciózního Tykwera je to o to smutnější. ()
Tom Hanks nie je práve herec, ktorého by som zbožňovala. Tom Tykwer je naopak režisér, ktorému by som doma bola schopná postaviť oltár. Okrem režisérskych schopností je tiež veľkým propagátorom humanizmu a porozumenia medzi ľuďmi. A len za to ide v tomto prípade štvrtá hviezda. Všetci sme bratia a sestry, pretože máme všetci len jednu matku, a to je Matka Zem. Bez ohľadu na rasu či náboženstvo. Morálka a súcit je to, čo nás musí v živote neustále sprevádzať. A kto vraví, že v tomto filme nie je nič komediálne či úsmevné, musí byť asi nudný patrón. ()
Jako by tenhle film nevěděl čím chce vlastně být. Ani komedie ani drama. Spíš takový divný mišmaš který jakž takž drží nad vodou jenom kvalitní herci, ale z podprůměru ho nevytáhnou.40% ()
Jaký je rozdíl mezi ženou a tornádem? Žádný! Když přichazí jsou vlahé, svěží, dusné.... Když odchází berou auta, domy, majetek... Hrdina tohoto filmu by se vtipu asi jen hořce usmál, pokud vůbec. Je totiž dalším z mnoha, komu životem prošlo jedno takové tornádo zakončené rozvodem. Žena jej obrala o vše a v sázce je tak další ročník dcery na univerzitě na jehož financování prostě nemá. K tomu krach firmy na kola díky čínskému plagiátorství, propouštění lidí... zkrátka hodně blbá životní etapa, jejíž důsledky mají podobu deprese, nočních tlaků na hrudi a šílených snů. Únikem z toho všeho se zdá nabídka nového zaměstnavatele jet prodat 3D holografickou projekci do SA. Hrdina se totiž kdysi setkal s jedním z princů a šéf věří, že toto dávné setkání může být klíčem k zakázce a chechtákům ropné říše. Jenže to co platí v byznysu v USA či v Evropě neplatí u Saúdů. Čas tam běží jinak a Hanks zjišťuje, že z kšeftu na pár dní se může stát půlroční pobyt v SA. ------- Já poslední dobou nějak moc nemusím multi kulti a islám, tak nějak to vidím stále blíže naší zemi, proto ten střet kultur byl zajímavý a rád se na něj podívám ve filmu třeba jako zde v SA ale už tou exotikou nejsem nijak nadšen. A o to více jej nechci vidět v Londýně, Berlíně, Paříži... Praze. Z exotiky se zkrátka stává strach. U SA je bizarní to, že ač země tone v bohatství a zlatě, řídí se středověkým učením a zásadami dnes toliko neslučitelnými se západním civilizovaným světem. Film byl zprvu celkem vtipný, časem to přešlo do mírného drama díky hrdinovu zdraví a depresi. Taxikář bohužel co do vizáže smrděl Amerikou a měli raději vybrat nějakého Araba. Závěrečná romance byla fajn, opravdu originální byla líbačka na reefu! Bohužel MUDr. Fátima se mi nelíbila, takže závěrečné laškování nehodnotím nijak ohromeně. Uvědomil jsem si při koukání jednu šílenou věc. Člověk je z islámu a jeho praktik, fanatismu a násilí už tak zblblý, že divák celý film čeká, že hrdinu potká nějaký průsšvih. Minimálně vězení za něco co se u nás v pohodě může a tam pod přísným trestem nesmí. A že to chudák ani nebude tušit dokud na něj neskočí nějaký terorista, náboženská policie či kdokoliv jiný... Film k těmto doměnkám dá dokonce několikrát důvod, ono ale nic. Je otázkou, zda je to pro tento snímek dobře či špatně. Film tak neurazí, nenudí, Hanks hraje jako vždy na jedničku, prostředí je luxusní, exotické - pouštní.... Super byla párty u Holanďanů na ambasádě!!! :-) Opravdu Sodoma Gomora! :-))). Dávám za 3 láhve oliváče. * * * ()
|20%| Tohle mi moc nesedlo, prostě velká nuda. Nic jsem od filmu tedy nečekal. Pustil jsem si to výhradně kvůli Hanksovi, kterého mám poslední dobou ve velké oblibě. V podstatě mě to celé nebavilo. Pár komediálních prvků tu asi je, ale já se jen párkrát pousmál a to v 1/3 filmu, poté už ne. Jediným kladem je opravdu jen Tom Hanks. Je vidět, že se snaží – jak už zmiňuju v jeho nových filmech – má to prostě v sobě – umí zahrát snad cokoliv. Ne, že by zde nějak exceloval, holt se objevil v této „blbosti“. Přesto jsem to s vypětím všech sil kvůli němu dodíval. Byl jsem z toho ale na konci celý unuděný a umořený. ()
V téhle komedii se toho vlastně moc nestane. V tomto žánru je to možná méně obvyklé, ale prostě to tentokrát není o ději, ale o pocitu. A ten se Tomu Tykwerovi navodit povedl. Tom Hanks je skvělý, Alexander Black ale přes veškerou snahu ani trochu nevypadá jako Arab, zato poloviční Indce Saritě Choudhury bych to sežral i s navijákem. Ani Lewis Rainer mi nepřišel příliš podobný mladému Tomu Hanksovi, ale budiž. A ta omáčka kolem cyklistické značky Schwinn byla v té zkratce podaná docela srozumitelně (body navíc od cyklisty). ()
Doopravdy velmi pěkný, příjemný a "odlišný" film, ne zcela předvídatelný (Číňané), nepatrně halucinoidní o Tomovi Hanksovi v Saudské Arábii. Milé. Recenze Františka Fuky, která mě přesvědčila: http://www.fffilm.name/2016/11/recenze-hologram-pro-krale-hologram-for.html Myslím, že je film na ČSFD podceněn (přestože není zcela realistický a je poněkud neobjektivní). ()
Tom Tykwer byl vždycky svůj a ukazuje to i v tomto filmu, který je běžnému divákovi přístupnější než jeho evropská produkce, ale zároveň se jedná o jeden z jeho slabších filmů, který nijak nezachraňuje ani přítomnost hvězdného Toma Hankse. Film na mě působil tak o půl hodiny delší, což považuji za největší problém. ()
Taková pohodová nenásilná propagačka na muslimskou kulturu. Která se mám snaží vysvětlit, že přes drobné rozdíly jsme vlastně stejní. Saudská Arábie země míru lásky a pohody. Jen Číňani se do všeho se*rou. ()
Moc dobrý film na téma setkání různých kultur. První půlka filmu je vedle deziluze hrdinova amerického snu nabitá žerty v duchu "Američan v Arábii". Režisér ani nemusí moc tlačit na pilu, mnohdy stačí kulturní rozdíly jen postavit vedle sebe, aby vznikl komický efekt. Existence prohibice nebo veřejných poprav jsou pro obchodníka Alana Claye nepochopitelné, stejně jako místní nepobírají jeho žertování nebo pohled na pracovní či osobní aktivity. Skoro jako v románu Franze Kafky si pak hrdina připadá, když se pokouší dostat se do mytického "zámku". Odpovědné osoby tam nikdy nejsou, vchod střeží přísná recepční, musí čekat venku ve stanu, příjezd krále na prezentaci se jeví jako vzdálená chiméra ("Jak to bude dlouho trvat? Týdny?" - "Možná." - "Měsíce?" - "Snad ne."). Stejně absurdně vyhlížejí nejkontrastnější situace jako divoká party plná alkoholu a drog na dánské ambasádě, kde Clayovi k jeho překvapení projde představení se jako "Søren Kierkegaard z Kodaně". Vedle toho tu máme i kritiku globalizace (outsourcing a licencování technologií do méně vyspělých částí světa vede jednoduše k tomu, že domácí dělníci ztrácejí práci, jako se to stalo s předchozí Clayovou společností), přičemž Tykwer jasně naznačuje, že něco takového asi v pořádku není a že největší přínos prolínajících se světů jsou spíše zlepšující se lidské mezirasové vztahy než cokoli jiného. Druhá polovina filmu se soustředí na Clayovu multietnickou romanci, která mu znovu vrátí radost do života. Poté, co mu saúdská lékařka Zahra z těla odstraní všechny potíže (symbolicky skryty v nezhoubném lipomu) fyzicky i psychicky, může se Alan stát novým člověkem. Ano, závěr Hologramu pro krále je jako vystřižený z červené knihovny, ale co na tom, pokud to funguje? A chemie mezi Tomem Hanksem a Saritou Choudhuryovou účinkuje bezchybně. ()
Je tu nejedna indicie, že se celkový výsledek prostřihával až se kouřilo a čím je zač tak film odhaluje až úplně na konci, což je jeho velká klika, protože se nejedná v závěru o nic jiného než terapeutický monolog muže ve středním věku, který si najde ženu, práci a tím i chuť do života. Zkrátka jak z časopisu. Do té doby ale naštěstí film (asi neúmyslně) docela maskuje o čem je, většinu času stále působí jako expozice a zahrnuje nás více méně nesouvisejícími epizodami, které mají dynamiku, vtip a jsou dost dobře nasnímané. ()
Tom Hanks se vydává do Saudské Arábie, aby se tam - po několika vážných komunikačních problémech - našel. Asi tak. Zapamatováníhodná je jen scéna, která ukazuje, jak ženy ze Saudské Arábie dokážou obejít nesmyslné předpisy a přes všechny náboženské zákazy se potápět v moři. ()
Mám pocit, že Hologram pro krále by mohl být naprostou bombou, kdyby ho Tykwer dokázal držet v dané formě od začátku do konce. Hanks je jako vždy skvělý a princip odyseovské zacyklenosti je v první polovině filmu naprosto famózní. Druhá část filmu se ale trochu záhadně odebírá trochu jiným směrem a působí, jako kdyby na režijní stoličku namísto Tykwera usedl na chvíli Lasse Hallström ve své přeslazené náladě. Film tak trochu opouští ty své absurdní hrany a naboostován romantikou, míří do né zcela uspokojivého finále. I tak ale pro mě Hologram pro krále byl milým a docela neobvyklým zážitkem, na který budu myslet skoro jen v dobrém. 7/10 ()
Reklama