Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Recenze (1 630)
Tohle GENIÁLNÍ NADČASOVÝ DÍLO zasahuje do oblastí jako vědeckofantastickej žánr, kvantová mechanika a optika inflačního multivesmíru, kosmologie, sociologie, morfický pole, filozofie, morfická rezonance, kompendium Akasha, efekt Vyššího muže a unitární kvantová dimenze. Pracovali na něm společně dva lidé: anglickej spisovatel, vědec, vynálezce a badatel Arthur Charles Clarke (16. 12. 1917 – 19. 3. 2008) a americkej režisér, scénárista, producent, kameraman, střihač, zvukař a herec Stanley Kubrick (26. 7. 1928 – 7. 3. 1999). Vytvořili tak uměleckej skvost, jakej nemá obdoby. Je však nutný podotknout, že ne každej ho pochopí. Film „2001: A Space Odyssey“ (v Kubrickově režii), jehož stopáž činí 149 minut, měl svou světovou premiéru ve Washingtonu, D. C. dne 2. dubna 1968 a v československejch kinech pak 29. května 1970 pod názvem „2001: Vesmírná odysea“. Tenhle snímek jsem několikrát viděl a vždycky při jeho zkouknutí mě nadchne. Kniha „2001: A Space Odyssey“ (jejím autorem je Clarke) poprvý vyšla v Americe 6. června 1968 a její první vydání v češtině pod názvem „2001: Vesmírná odysea“ se datuje do roku 1971 (nakladatelství Svoboda). A přiznám se, že tenhle román jsem čet dvakrát. Celej příběh se odehrává v rozpětí milionů let a začíná v době, kdy na planetárním nosiči Gaia žili lidoopi. Nedaleko týhle tlupy se objeví černej monolit, jenž ovlivňuje myšlení lidoopů. Další část se odehrává v roce 2001. Lidstvo objeví na Měsíci záhadnej útvar neznámýho původu, zvanej monolit. Po přistání na Měsíci se Dr. Heywood Floyd (herec William Sylvester) vydává k vykopanýmu monolitu (byl vykopán z podzemí). Ten náhle vyšle rádiovej signál k planetě Jupiteru (v knize k Saturnu). Po roce se k Jupiteru vydá kosmická loď Discovery s úkolem zjistit údaje o příjemci signálu. Kvůli utajení ale přinejmenším bdělá část posádky (druhá část posádky je v hibernaci) nezná celej obsah mise. Palubní počítač HAL 9000 je o skutečném cíli mise informován, což vede ke konfliktu v jeho „vědomí“. Tento rozpor ústí ve snahu odstranit zdroj konfliktu, kterým je jeho lidská posádka. Film tak zobrazuje střet člověka s umělou inteligencí… Snímek naznačuje, že jeden z možnejch výkladů je zánik starý formy lidský existence a posun lidstva k jiným měřítkům a dimenzím. A celej tenhle geniální nápad se zrodil v 60. letech 20. století ve vědomí pánů Clarke a Kubrick. ()
Velká klasika na mě zapůsobila spíš nudným, než převratným dojmem. Možná to chce vidět víckrát, ale k tomu po první projekci, abych se přiznal, zatím nemám sílu :) ()
Životanázor vizionára, vyslovený filmovými obrazmi a hudbou v prostredí sci-fi žánru. Tematický záber je absolútny, od zrodenia myslenia a uvedomenia si vlastnej osobnosti na úplnom počiatku ľudstva až po hrozbu nadvlády umelej inteligencie vyspelej civilizácii v budúcnosti. Trpezlivosť vyžadujúce tempo filmu výstižne alegoruje dĺžku života človeka, a v prepojení s hĺbkou a tajuplnosťou vesmíru i vzdialenosť odpovedí na jeho existenčné otázky. Až na tie zastaralé inverzné filtre pri záverečných preletoch nad krajinou úžasne nadčasová záležitosť. Obraz reštaurovanej verzie, ktorá vchádza do našich kín vďaka Projektu 100, je perfektný. ()
V rámci cenzury urážek a vulgarismů nebudou takovéto výrazy zobrazeny, aby nedocházelo k prznění mravní výchovy mládeže. Takže, je to ........ ........., přeceňovaná ...... a ........ ...., odvázaný z toho může být snad jen ....... ......... ......, nebo ......... .....!!! A že já ....... ..... se na to vůbec díval. .....! Ba co víc, ........... ..... Kubrick, který je ..... a byl by schopen každého .......... ......... unudit xmrti, to konečně dokázal. ........ ..čovina!!! A víc nemám, co bych dodal. ()
Filmová báseň se zpěvy. Nádherná záležitost, která předběhla svou dobu o desítky let. ()
NFR 1991, Oscar 1 : Vizuální efekty + 3 nominace: Režie, Výprava, Scénář ()
Čirá filmová magie,s těžko uchopitelným závěrem a geniálním nápadem spojit ladný pohyb kosmických korábů se Straussovým valčíkem. Perla světové kinematografie. ()
Pro někoho může být tenhle film možná nudný, ale mě takový rozhodně nepřipadal. Atmosféra a napětí by se daly krájet ... Skvěle vykonstruovaný děj, skvěle padnoucí hudba (nečekaně - opravdu jsem nevěřila, že by klasika mohla takhle pasovat do sfi-fi), tohle sci-fi je jiné než většina ostatních filmů tohoto žánru. Nečekejte, že když se vzbouří lodní počítač, bude následovat spousta výbuchů a zoufalý (fyzický) zápas s technikou. Přestože (nebo spíš možná protože) tam takovéhle scény nenajdeme, jsme (tedy alespoň já byla) strašně napjatí od začátku do konce. Akorát konec zřejmě přesahuje moje intelektuální možnosti a trochu jsem ho nepochopila. Snad to spraví ještě jedno shlédnutí. ()
Tak tohle je zážitek. Nezapomenutelný. Ale na můj vkus to bylo příliš rozvleklé, atmosféra až příliš dusivá a hudba (mimo valčíky a Zarathustru, samozřejmě) poněkud kakofonická...jenže i za samotného HALa bych dal tři hvězdy. On se přece nemohl mýlit...nebo ano? ()
Můžeme dlouze rozebírat, o čem Odysea vypráví, nad faktem, že jde o nejlepší filmové sci-fi všech dob, ovšem diskutovat netřeba. 100% Zajímavé komentáře: kiddo, Oskar, Dr.film, Lateef, InJo, LarryW ()
Film, u kterého můžete nabýt dojmu, že byste při jeho sledování zvládli povečeřet, zařídit několik pracovních telefonátů a souběžně zhlédnout ještě nějaký jiný snímek, protože čistě dějově má Vesmírná Odysea asi tak 15 minut roztažených do dvou a půl hodiny. To je ale veliký omyl, ve skutečnosti budete muset filmu dát dokonce více času, než jaká je jeho stopáž. Kubrick mě tentokrát nezklamal, možná proto, že jsem si byl před projekcí celkem jistý, že Odyseu kvůli nudě po chvilce vypnu. Doteď si nedokážu vysvětlit, jak je možné, že mě to tak bavilo, natož že mám chuť film zhlédnout znovu :) Po Mechanickém pomeranči a Olověné vestě jsem Kubrickovo přízvisko geniální tvůrce nechápal, nyní již ano. Avšak stejně si neumím představit, jak bych ke zhlédnutí 2001: A Space Odyssey přemluvil někoho, kdo se o kinematografii nezajímá více než hodně... ()
Už od úvodních tónů je zřejmé, že diváka čeká dokonalý filmový zážitek. A skutečně. Mistr Kubrick tento film natočil tak, že i autor předlohy A.C. Clarke musel být s konečnou podobou spokojen, ba co víc, musel nejspíš chrochtat blahem, stejně jako já, když jsem to viděl prvně. ()
║Rozpočet $10,5milióna║Tržby USA $60,541,301║Tržby Celosvetovo $68,763,373║ Kubrick natočil pekne sa tváriacu vesmírnu uspávanku s tak pomalým dejom, s minimom dialógov a tie čo nám ponúka sú dosť pasívne, rovnako ako strohé zábery čo vyznejú maximálne staticky, že na konci som nevedel o čo mu vlastne išlo. 1* dávam aspoň za tie vydarené nápady ohľadom technických prvok vesmírnych lodí a ich interiérov, ináč som tam nič zvláštne nepobadal, film sa dal pokojne zhrnúť do stopáže 30minút, veru nič by sa nestalo. Kubrick a jeho filmový štýl, len potvrdil týmto ďalším vzhliadnutým počinom, že ide naprosto okolo mňa. /20%/ ()
Neobyčejný vesmírný balet, smíšený s psychedelickým tripem kamsi na hranice galaxie. Proč je Kubrickova Vesmírná odysea velkým filmem? Protože odolala vábení předlohy a namísto papouškování Clarkova textu se stala jakousi bizarní vizuální esejí na téma budoucnost, vesmír a lidé. O genialitě Kubricka svědčí i to, že dnes, kdy se film vydává cestou "dokonalé nápodoby", neztrácí jeho strhující hra tvarů, barev a zvuků nic ze své znepokojivosti, sugestivity. Podle mého proto Vesmírná odyssea nestárne, protože není opisem sci-fi předlohy, ale svrchovaným uměleckým dílem, které přesahuje hranice žánru sci-fi. Dnešnímu divákovi se může jevit líná, poklidná, antidramatická, ale její skutečné kouzlo dříme pod povrchem děje. Bravo, tohle dílo kráčí ve šlépějích nejlepší tradice umělecké fantastiky... ()
Celý film je jak dlouho nit, která je propletená velmi komplikovaně. Některá místa jsou opravdu pro silné mozky. Již legendární lodě a valčík. Tomu se nedá nic vytknout. Jen radím počkat si tento film až budete vědět, že ho spolknete ;-) a nebo ještě lépe přečtete si knihu a pak to pochopíte.Je pravda, že film se od knihy liší v pár věcech (nedůležitých), ale konec vyznívá lehce jinak než jak zamýšlel génius A. C . Clark. Stanley jako spoluautor scénáře zasáhl a jeho geniální mozek z knihy přetvořil "zjednodušenou" verzi pro diváky, která však podle mě nemůže být kompletně pochopena bez znalosti předlohy. Plakát s lidským plodem a nápisem "Ultimate trip " naprosto dokonale vystihuje toto stěžejní dílo sci-fi a jeden z nejvýznamnějších filmů historie. Pro všechny, kterým se zdá snímek jako silná káva, kterou nepochopili, doporučuji přečíst knihu (možná vám nasměruje správným směrem, možná z části omezí vaši fantazii...). ()
Tento film povazovany za opravdovou klasiku zanru me po prvnich deseti minutach zacal tak neuveritelne nudit, ze jsem mel opravdu chut ho ihned vypnout. Ale odolal jsem, cekal jsem na neco co by me "probudilo", ale bohuzel nic takoveho se nedostavilo. Skoda. ()
Kubricka moc nemusím, toto je ovšem jeho nejlepší film. Na dnešní dobu možná trochu rozvleklý, majestátní záběry trvají trochu déle, než se dnes nosí. Kubrick za film dostal svého jediného Oscara, ovšem za vizuální efekty. Ty jsou skutečně skvělé - od výborných masek pravěkých opolidí až po záběry z vesmíru. Dost dobře je využita klasická hudba. Tento film inspiroval každý druhý pozdější sci-fi film. ()
Co je vlastně zač onen mysteriózní černý monolit? Je HALovo nabytí vědomí nevyhnutelným mechanismem evoluce, anebo jen nešťastnou poruchou? Je osud, který postihl astronauta Davea happy endem, či tragédií? Počínaje Wikipedií a konče snad každou filmovědnou encyklopedií si můžete projít, o čem všem Vesmírná odysea možná je; ale možná také není. Především se totiž dodnes jedná o opojný audiovizuální zážitek, který má smysl především prožít – a to pokud možno v kině. Více zde. ()
Výjimečně odosobněný vizuální zážitek. Vesmír a lidé. Obrazová esej na téma nadčasovosti... PS: Počítač, který převzal vládu nad lodí, se jmenoval HAL. Zkuste si posunout ta písmena o jedno dál v abecedě...a dostanete zkratku IBM...i když to Kubrick osobně popírá a přičítá to shodě okolností, je to náhoda více než prognosticky varující... ()
Režijní nádhera vypiplaná do nejmenšího detailu a velmi hluboký příběh neteistického pojetí vývoje člověka, směřujícího stále vzhůru. Možná stojí za to nejprve se seznámit s knižní verzí, ale i tak je závěr snímku naprosto fascinující. ()
Reklama