Dr. Divnoláska aneb Jak jsem se naučil nedělat si starosti a mít rád bombu
-
Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb (více)
Režie:
Stanley KubrickKamera:
Gilbert TaylorHudba:
Laurie JohnsonHrají:
Peter Sellers, George C. Scott, Sterling Hayden, Keenan Wynn, Slim Pickens, Peter Bull, James Earl Jones, Tracy Reed, Frank Berry, Roy Stephens, Paul Tamarin (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Černá komedie Stanleyho Kubricka pojednává o skupině paranoidních generálů fascinovaných válkou, kterým se “nešťastnou náhodou” podaří rozpoutat jadernou apokalypsu. Náčelník generálního štábu "Buck" Turgidson a generál strategického letectva Jack Ripper vyšlou letku bombardérů, aby zaútočila na Sovětský svaz. To aktivuje sovětskou tajnou zbraň zvanou “bomba posledního soudu.” Jedná se o ďábelský raketový systém, s nímž má být uskutečněn odvetný úder. Aby upozornil na tuto katastrofu, stane se britský kapitán Lionel Mandrake jedinou osobou, která má přístup ke generálu Ripperovi. Americký prezident Muffley se ve snaze odvrátit neštěstí pokusí přesvědčit opilého sovětského premiéra, že je to všechno jen hloupý omyl. Prezidentovým poradcem je šílený dr. Divnoláska, někdejší nacistický vědec. (Cinemax)
(více)Recenze (599)
Jeden ze 100 filmů, které musíte vidět, než umřete. Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. Jedna z 18 nejlepších válečných komedií a satir - 18 Greatest Comedy / Satire War Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Jedna ze 140 nejlepších komedií - 140 Greatest Comedy Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Celosvětově divácky úspěšný film. Jako obvykle jsem měl pochybnost, zda opravdu Sellers hraje trojroli - tentokrát britského kapitána, US prezidenta a vědce Divnolásku, protože dokázal role vizuálně i herecky zcela odlišit. Větší herecký zážitek mi ale - v tomto jinak hodně pesimistickém protiválečném filmu - přinesl George C. Scott v roli až příliš vychytralého US generála Turgidsona (jen nás trošku pocuchaj, maximálně 10 až 20 milionů obětí). Paradoxně mne mrazilo více ze sovětské radioaktivní zbraně míru, nežli ze sad amerických atomovek, ovšem závěrečné titulky na vybuchujících atomových hřibech to srovnaly... Trailer: http://www.csfd.cz/film/5397-dr-divnolaska-aneb-jak-jsem-se-naucil-nedelat-si-starosti-a-mit-rad-bombu/videa/ ()
Brilantní satira Stanleyho Kubricka o možnosti zneužití atomové bomby a o úloze jedince, který může zničit celý svět. Snímek, který přesně vystihuje dobu studené války z komediální stránky, ale i tak je to film k zamyšlení. Peter Sellers byl v trojroli naprosto vynikající a nominaci na Oscara si vysloužil zcela zaslouženě. Velmi zdařile mu sekundoval George C. Scott. Snímek, který ve své době musel způsobit velký poprask..... ()
Filmy poplatné své době se logicky točily vždy a všude. U nás je tento trend však nejmarkantnější v 50. letech. Z málokterého anglicky mluveného filmu však mám tentýž pocit jako z těch pitomých komunistických agitek jako právě z tohoto Kubrickova filmu. Je nutné si uvědomit, že byl natočen v první polovině 60. let, v době, kdy byl svět vůbec nejblíže třetí světové válce. Právě v době té nejstudenější války, kdy stačilo málo a atomová katastrofa by tvrdě dopadla na celé lidstvo. Karibská krize mohla skončit skutečně tragicky. Z tohoto filmu je velmi silně cítit ostrý antikomunismus, občas satiricky primitivní, a to mi opravdu vadilo. Přitom dle mého názoru není film ničím opravdu velkolepým. Kubrick natočil mnohem lepší filmy a přitom je dle žebříčku IMDb (22. místo je opravdu podivuhodné) jeho nejlepším. Je to právě onou antikomoušskou satirou, která je západní populaci tak blízká, protože komunismus samotný nezažili. Taky jsem antikomunista, ale proto přece nebudu tvrdit, že se mi film líbil. ()
"Nesmíme připustit závody v zabírání důlních šachet." Studená válka byl velkej prevít a je s velkým podivem, že v bordelu panujícím na obou stranách nikdy nedošlo k doručování jadernejch hlaviček přes oceán. Určitě by to nebyla tak povedená podívaná, jako tento snímek, ve kterým má svý kouzlo i poetika atomovejch hříbků. Byla radost sledovat, jak generál Ripper svévolně vyrazil na fluoridující komunisty, jak hajlující Dr. Merkwürdigliebe osvětloval technickou stránku věci, jak generála Turgidsona uspokojil předpokládanej poměr deset zachráněných plodných žen na jednoho muže i jak prezident Muffley diplomaticky neokecal jaderný výbuchy v zemi, kde včera snědli to, co měli sníst až zítra. ()
Zatraceně mrazivá satira, která musela být v době svého vzniku ještě hrozivější. Osobně ji neřadím k tomu úplně nejlepšímu od Kubricka, ale rozhodně má i dnes čím oslovit. Za vrchol považuji určitě telefonické hovory amerického prezidenta s ruským protějškem Dimitriem. ()
Dr. Strangelove - to je ostrá, černohumorná satira, nikoliv však přímo komedie. Nechce totiž diváckou mysl "zatemnit" smíchem a odvést tak zbytečně pozornost, nýbrž jakousi vygradovanou absurditou naznačit, že na světě něco není (resp. nebylo) zcela v pořádku. Scénář je inteligentní a ve své době i docela odvážný a to je velmi dobře, protože i když si někdo myslí, že dělá směrem od zdravého rozumu krůčky jen drobné (přehnané zbrojení), může se časem podivit, kampak až došel. To pak není vůbec na škodu, když se objeví někdo, jako Kubrick a pokusí se společnosti svou "pichlavou" tvorbou otevřít oči... Trochu jsem však postrádal pocit specifické Kubrickovy režie a mé celkové nadšení ze snímku bylo poněkud umírněné. 8/10 ()
Gentlemen, you can't fight in here! This is the War Room! Dokonalá satira, která drze a silně popsala to, čeho se v době jejího vzniku všichni báli. Bohužel už dnes plně neoceníme její drzost bez znalosti kontextu, který asi u každého diváka nemá smysl očekávat, ale umím si představit, že uprostřed studené války šlo o ledovou sprchu... Pro většinu diváků tedy půjde spíš o všeobecnou komedii. I tak jistě funguje. ()
9 / 10 Upozornenie! Dr. Divnoláska alebo Ako som sa naučil nerobiť si starosti a mať rád bombu (uf!) je film s dosť vyhradeným cieľovým publikom. Tí čo čakajú prílivy smiechu budú zrejme sklamaný. Áno, zasmejete sa, a nie raz, ale bude to smiech skôr typu: "Hah, tí Amíci vyhodia do luftu pol planéty, ha, ha, ehm..." Scenár je geniálny (niektoré časti sú jednoducho nezabudnuteľné, napr. Americký prezident oznamujúci Rusom 'zlú správu', Divnoláskovo reflexívne 'hajlovanie' atď.), réžia sa mi síce nezdá príliš 'kubrikovská', ale to nič nemení na fakte, že je perfektná, a herecké výkony sú to, čo robí zo štvorhviezdičkového filmu film päťhviezdičkový. Človeku až niekedy rozum zostáva stáť nad tým s akou eleganciou dokázal Kubrick ukormidlovať celý film, skrotiť hviezdy ako Peter Sellers či Sterling Heyden a vyťažiť z nich absolútne maximum (hlavne čo sa týka Sellersa, jeho herecká exhibícia skutočne nemá obdobu). Aby som to nejako ukončil, dám vám jednu radu - pred pozretím trikrát po sebe zopakujte nasledujúcu vetu: "Idem pozerať film, ktorý si robí srandu z obdobia, ktoré nebolo vôbec srandovné." ()
Nadčasová komedie, při které , přestože je studená válka dávno za námi, dodnes stydne krev v žilách. A co teprve v době svého vzniku, kdy rozhodně nebylo zvykem dělat si legraci z tak vážných věcí. Z hereckých výkonů rozhodně nejvíc uchvátí výkony Petera Sellerse, Petera Sellerse a Petera Sellerse. Určitě se na to někdy podívám zas. Zdravíme Dimitrije! ()
Po extázi, kterou ve mně vyvolal Mechanický pomeranč, jsem se zaměřil na další Kubrickovy filmy. Svým názvem mě velice upoutal Dr. Divnoláska, na kterého se tady pěla chvála nejen od Stanleyho fanoušků. Navíc se ukázalo, že podle IMDb je to jeho nejlepší film. Dlouho jsem se k němu nemohl dostat a moje očekávání tak byla větší a větší. Jak to vše dopadlo, je však jasné. Ani špetka zklamání. Brilantní válečná satira, která dokáže člověka i po letech skvěle pobavit. To, co předvádí Sellers a Scott, se prostě musí vidět. ()
Myslím, že na světě není cyničtější a možná ani legračnější film, než Divnoláska (i když cynismus není to správné slovo, protože jde vlastně o velmi naléhavé varování). Sellersova trojrole a Scottův generál patří mezi poklady světového herectví a telefonát generálovy milenky v průběhu řešení krize mě doslova uzemnil. ()
(1001) Většinou hlavně když chci provokovat, tak všude říkám, že obecně Kubricka moc ráda nemám a že mi jeho filmy nic neříkají. Ono je to ale film od filmu, některé mám naopak zase hodně ráda. Zabíjení je skvělé, Osvícení je skvělé, Olověná vesta není můj top film, ale mám k němu respekt. No a ten mám nově i k Doktorovi Divnolásce. Film ve mně vyvolává spousty protichůdných reakcí zároveň a nemá snad jedinou viditelnou chybu. Smála jsem se nahlas a u toho přemýšlela, jestli jsem bestie. ()
Film, ze kterého si budu pamatovat akorát geniální hlášku "Gentlemen, you can´t fight in here! This is a war room!" ()
Mein Führer, I Can Walk! Po minulé zkušenosti jsem už věděl co čekat, takže při druhém zhlédnutí se mi podařilo naladit na způsob humoru hned po 5 minutách (a proto upozornění pro případné poprvé se dívající diváky-je to řízná satira, ne klasická komedie se standartním postupem). A bavil jsem se ještě mnohem lépe než prvně. Spousta výborných scén (útok na základnu; obsah nouzové výstroje), trefných hlášek a narážek (vůbec celé diskutování mezi prezidentem a generálem, nebo telefonování dvou nejvyšších státníků) a komediálních výstupů (naprosto famózní Sellers, výborný Scott se svým nehodícím se úsměvem a neustálým žvýkáním) na pozadí mrazivé (a velmi dobře ohudebněné) satiry, kterou asi neocení úplně každý, avšak faktem je, že kdyby Kubrick ještě více přitlačil na pilu (především ohledně dění v základně), byla by to naprostá černohumorná pecka. Takhle se zde vyskytují pasáže, které mají komediální potenciál, ale ten je nevyužitý, proto je to z mé strany slabší, ale přesto zasloužený plný počet (na druhou stranu tam kde zrovna nefunguje humor, nastupuje neméně dobře zpracované líčení tehdejší doby). „Každopádně nejdřív střílejte, pak klaďte otázky. Raději pár náhodných obětí, než nedbalostí přijít o celou základnu.“ ()
Místy neuvěřitelně absurdní satira o narušení nervózního míru jedním ochráncem amerických tělních tekutin a jednou "příliš iniciativní" posádkou strategického bombardéru. Když každý vtip domyslíte do důsledků, začne vás mrazit.. Jistě, celé je to fikce, protože existovaly a existují mechanismy, které by tomuto zabránily, ovšem i sebelepší mechanismus může někdy selhat. Z herců bezpochyby válí trojitý Sellers, ale mě více zaujal úchvatný G.C.Scott, z jehož počáteční mrzutosti kvůli Kubrickovu požadavku přehrávat nakonec vzešla spolu s Pattonem možná nejlepší životní role. Skoro půlstoletí na sebe s prstem na spoušti mířily dvě největší světové mocnosti a fatální hrozbou vzájemného zničení se držely v šachu. Přitom všem si však nevšimly, že ji každou plíživě obklíčilo dvacet indiánů s lukem a šípy, s kterými si teď neví rady. A to zatím naštěstí nenapadlo indiány vyměnit své zlato a korálky za atomovku.. ()
Kubrick už v epicentre rokov studenej vojny vedel zachytiť absurditu celého vojenského zbrojenia a súperenia medzi USA a Ruskom, dnes sa na tú situáciu pozerá divák s ešte väčším nadšením a s ešte väčšou nechápavosťou. Je mi jasné, že divákom v tom čase pri nejednej scény, ktorá podliehala dokonalej paródii, zamrzol úsmev na perách. Kubrickov scenár, ktorého podstata je zatlačená ad absurdum, je navyše úplne dokonale zahraný, doprevádzaný jedným z najtrefnejších vojenských hudobných doporovodov. Skvostný záver, jedinečné spracovanie a unikátne čierny humor. Je až neuveriteľné, čo všetko sa zmestí do tak krátkej stopáže natlačiť. 95%. ()
Přestože jde o fikci, a to často komediální, je její poselství velmi znepokojující. Film je strhující, s hutnou atmosférou a skvělou hudbou. ()
Keby som nemala aspoň primeraný prehľad o vojnovom scenári, je možné, že by som sa pri tak striktnom filme poukazujúceho iba na veľmocenské intrigy, nevedela dočkať konca. Čierny humor je však svetlou stránkou a jednotlivé, ba priam neuveriteľné situácie ( dialóg medzi americkým prezidentom a ruským premiérom! ) dokážu diváka príjemne pobaviť. Od Kubricka sú mi bližšie iné diela (Vesmírna Odysea, Barry Lyndon, Eyes Wide Shut), ale ani túto snímku neradím k jeho priemeru. ()
Napoprvé mi ten film přišel, že jsem asi nepochopil, jestli je to komedie... tak nevtipná. Ale komedie to není... Kdybych si tak hodnotil pro sebe, po každých dvou třech přemýšleních o filmu přidávám hvězdičku. ()
Dr. Divnoláska na absurdně ochromující, děsivou představu zbraně totálního zničení útočí z pozic stejně patetických jako Lumetův Failsafe, ale kamuflovaných hysterickou a velmi nekomickou absurdní groteskou. Skvělá je hlavně ta pasáž, kde se vysvětluje, že zbraň totálního zničení vyvinuli Rusové proto, že si spočítali, že je taková globální stopka vyjde mnohem levněji než pokračovat v nenažraném krysím závodě světových velmocí o mír, o prvenství ve vesmíru, na Měsíci atd., na což už jim brzy prostě nestačí prostředky, ani když vyždímají celý národ. ***** Lumetův Failsafe si ale pro jeho logiku a soustředěnost cením přeci jen víc. *** Ale já už to tak s Kubrickem mám, vnímám, že se vždycky nechá něčím neproporčně strhnout a natočí o tom či z toho film, "velké dílo". Proč ne, ale mně jeho díla nepřijdou ani tak velká, jako spíš neproporční a hysterická a Kubricka mám osobně za nekonzistentní a poměrně nedůvěryhodnou tvůrčí osobnost. ***** Ostatně, k zamyšlení je i spojitý příběh obou filmů i knižních předloh - už proto, že Kubrickovo nekolegiální počínání nepříjemně připomíná tentýž krysí závod, který u světových mocností kritizuje ve filmu. Více se k tomu dá přečíst i zde na ČSFD, v obsahu u Failsafe, oficiálním textu ČT. Lumet i Kubrick pracovali na podobných scénářích ve stejný čas (spojovníkem je i jméno Petera George, autora jedné předlohy a spolutvůrce jednoho scénáře), cituji: "Souběžně vznikal v Anglii Kubrickův snímek Dr. Divnoláska, který sice vycházel z jiné předlohy (kniha Red Alert z roku 1958), ale v podstatě se zabýval stejnou tematikou, i když v poloze velmi černé komedie. Kubrick zažaloval tvůrce filmu Selhání vyloučeno z plagiátorství a následné mimosoudní vyrovnání mělo mimo jiné za následek to, že distribuční práva obou filmů se ocitla v rukou hollywoodského studia Columbia. Na Kubrickův nátlak dostal přednost Dr. Divnoláska, který se po své premiéře v lednu 1964 stal diváckým i kritickým hitem a dodnes patří mezi nejlepší díla filmové historie. Selhání vyloučeno bylo Columbií uvedeno do amerických kin až v říjnu 1964 a ve stínu Kubrickovy klasiky divácky zcela propadlo a neobjevilo se ani v oscarových nominacích. Jeho nepopiratelné kvality byly znovuobjeveny až s časovým odstupem." **** Umím si představit, oč zajímavější, účinnější a i morálně přínosnější by bylo, kdyby naopak síly spojili a filmy veřejnosti představili jako dvojexpozici děsivého osudu, na jehož hraně lidstvo slepě vrávorá. Takhle je z toho spíš smutné memento mori. *~ ()
Reklama