Režie:
Fritz LangScénář:
Fritz LangKamera:
Joseph RuttenbergHudba:
Franz WaxmanHrají:
Sylvia Sidney, Spencer Tracy, Walter Abel, Bruce Cabot, Edward Ellis, Walter Brennan, Frank Albertson, George Walcott, Arthur Stone, Morgan Wallace (více)Obsahy(1)
Vlastník benzínky Joe Wilson (Spencer Tracy) má konečně dostatek peněz, aby se mohl oženit se svou snoubenkou Katherine Grant (Sylvia Sidney). Na cestě k ní je však zaměněn za nebezpečného únosce a uvězněn. Brzy mu hrozí lynč. Ani on však nebude úplně bezbranný... Podle povídky Mob Rule Normana Krasny. (Pohrobek)
Recenze (86)
Langův americký debut a zároveň první díl jeho volné trilogie o lidech, kteří se proti své vůli dostali mimo zákon, je mistrovské dílo a políček do tváře historie Spojených států působivě odsuzující lynč s jeho konceptem braní spravedlnosti do vlastních rukou. O několik let později provede totéž W.A.Wellmann „svatokrádežně“ přímo na půdě westernového žánru (Jízda do Ox- Bow). ()
NFR 1995, Oscar 1 nominace: Námět ()
Fritz Lang bere diváka jako sobě rovného partnera do diskuze. Jeho moderní filmová řeč je dokonale srozumitelná a mnohem příjemnější než pohled na zfanatizovaný dav v plné ráži. Jeden by se ostýchal, dva by se ostýchali, ale tři už si rádi kopnou. Pobaví nastíněný paradox, že Ústavu Spojených států lépe znají cizinci (na které je vždy svalována vina). S postavou Spencera Tracyho jsem plně soucítil a vyjma posledních pěti minut bych se zachoval stejně. Anebo možná taky ne. Rád bych věřil, že ne. 90% Zajímavé komentáře: genetique, Ajantis, Zakk ()
Fritz Lang a jeho první režijní pokus v Americe a hned nepříjemná sonda do povahy američanů a jejich pravidelných sezonních lovů na "obětní beránky". Spencer Tracy si tentokrát zkusil jinou roli než mu byla přisouzena v Kdo seje vítr nebo Norimberském procesu a opět předvádí vynikající výkon. Byl jsem lynčován by však bez Tracyho stejně jako bez Langa nebyl tak nepříjemný a atmosférou hutný snímek. Oba odvádí velký kus práce a nebojí se kritizovat ani představit temnější stránku Americké demokracie a svobody. Klidně můžete tento snímek obarvit a pustit dnes a málo lidí pozná jeho skutečné stáří. Od první do poslední minuty i díky příjemné délce vynikající podívaná bez nudných momentů. Slabších 5*. ()
První dílo Fritze Langa po emigraci do USA. Dalo by se říci, že navazuje na M. O nic horší. Zčásti dokonce podle skutečné události. Proměna Spencera Tracyho, který se z hodného kluka stane nemilosrdným mstitelem, je pozoruhodná. ()
Přes osmdesát let starý film a stále aktuální téma. Lidská agrese, která má mnoho podob jak psychických, tak fyzických a dokáže znetvořit i laskavou tvář nevinného. Jak málo někdy stačí, aby se člověk přidal ke stádovitosti tupců....."52 roků s filmy za 52 týdnů" ()
Přesvědčivý Spencer Tracy v roli neprávem obviněného a lynčovaného pumpaře. Pokud máte podobné náměty rádi, případně se vám líbil NEPRAVÝ MUŽ (Hitchcock, 1953), dejte si i tuhle téměř o dvacet let starší záležitost. Není to tak intenzivní, ale dobré. 70% ()
Výborné drama, které vůbec nezastaralo a jehož téma je platné dodnes. Pozoruhodná je Langova moderní režie stejně jako herecký výkon Spencera Tracyho. ()
Příjemně precizní, i když poněkud schematické (odhalit někoho na základě špatně napsaného slova snad bylo klišé i v roce 1936). Langa bych v tom nepoznal, kdybych ho nehledal - Amerika ho rozhodně zpracovala alespoň trochu k obrazu svému. ()
Velmi působivý - a ve své době asi stále ještě i živý a o filmové ztvárnění si říkající - námět lynče, režijní prací a hereckými kreacemi však dnes už přece jen poněkud zestárlý film, navíc s poněkud zbytečně odlehčujícími momenty, nelogičnostmi a přece jen příliš >hollywoodsky< srdcervoucím závěrem. Pro současného diváka pak sice jde nesporně o další zajímavý pohled na americký styl zpracování žánru soudního dramatu, d.m.s.n. si však maximální možné hodnocení - právě i za onen >happyend< s patetickým proslovem hlavního hrdniny a závěrčným polibkem před soudní stolicí - prostě nezaslouží. - - - - - (Poprvé viděno 17.4.2008 na ČT2, komentář zde jako devátý - 18.4.2008) ()
"V téhle zemi se nevinní lidé nevězní!" Pokud bych měla porovnat se svojí dosavadní "langovskou" diváckou zkušeností, která sestává z jeho předamerických filmů, tak bych řekla, že se jim Fury svojí kvalitou nemůže vyrovnat. Srovnání například s Vrah mezi námi se vyloženě nabízí a podle mého Fury prohrává ohledně úplně každé složky filmového díla, ať už se to týká obrazu, budování atmosféry nebo formulování základní myšlenky. Nicméně tím neříkám, že by se mi film nezdál kvalitní, jenom jsem z něj nejásala tolik, jako jsem doufala. Otázka lynče byla v té době (nevím, jak je na tom Amerika kupříkladu dnes, co se tohohle týče) dost palčivá a čísla, která při své řeči ohledně mrtvých lynčovaných a obviněných lynčujících pronese státní zástupce, mohou člověku způsobit silné mrazení, zvláště když se doplní záběry spořádaných občanů v akci. (Á propos, i v rámci nutného happyendu měli být stejně obvinění odsouzeni za to, že se před soudem dopustili křivé přísahy, ne?) ()
Obrovsky silný film. Prvních cca 15 minut je to jen taková nevinná romantika, ale pak se rozjedou kola pokrytectví, davového šílenství a zároveň beznaděje. Nejdřív jsem tak úplně nechápal, proč emocionální vrchol filmu přišel zhruba v jeho polovině, ale následný soud ještě víc prokázal prohnilost všech těch zrůd a divák si ho mohl „užít“ velmi podobně jako to, co mu předcházelo. Z mé strany to však bylo naprosté soucítění s hlavním hrdinou, kterému jsem plně fandil a ten hněv, touha po odplatě, co ve mně film vyvolal…to se mi naposled stalo u tématem podobné Štvanice, i když tady to asi bylo o něco silnější. Ale těch neuvěřitelně debilních posledních cca 15 minut, to, co udělali z jedné postavy, ten falešný morální apel, hraní si na čestnost, humánnost, pak rádoby smířlivý konec…ne, to prostě odmítám přijmout, proto pouze silné 4*. ()
Věřím, že v době svého vzniku musel film u ctihodných amerických občanů vyvolat vlnu pobouření a nevole. Zejména proto, jak dokonale vystihuje davovou mentalitu, kdy se z těchto ctihodných občanů stávají zvířata, aniž by však později u soudu projevili byť jedinkrát nad svými činy lítost (právě téma odpovědnosti jedince za kolektivní vinu se zde podává velmi názorně, do jisté míry tématicky připomíná i jiný vynikající film se Spencrem Tracym v hlavní roli - "Kdo seje vítr" Stanleyho Kramera). Velmi doporučuji. ()
Zakladatelský film žánru angažovaného hraného filmu, zhruba tak lze charakterizovat toto pozoruhodné dílo exilového německého režiséra Langa. Pohled na mladého Spencera Tracyho zaujme nejen překvapivostí jeho vzhledu, ale ještě více kvalitou Tracyho uměleckého výkonu. Výpověď o americké demokracii soudce Lynche rozhodně není Langovým výmyslem; v rooseveltovských USA šlo stále o součást všedního dne, který se protáhl až do přelomu druhé a třetí čtvrtiny minulého století. Zvraty díla, dnes působící buď jako překvapivé nebo nelogické či přímo vykonstruované, jsou pro svou dobu příznačné i sentimentalitou, kterou zčásti také vyzařují. A nejsou nevěrny skutečné tváři doby svého vzniku (jedná se o film ne historický, ale dobově současný). Buďjakbuď film jednoznačně převyšuje průměrné standardy své doby a na jasně položenou otázku po jeho kvalitě a nadčasovosti - v tom se shoduji s většinou svých spolukomentátorů - je odpověď jasná. Ano, je kvalitní, ano je současně i nadčasový. Právem. ()
Ono je, ako hovorí užívateľ 'ybuko' vo svojej základnej podstate, spolu so záverom, tento film naozaj pomerne naivný. Ale tú naivitu v ňom nenájdete len tak ľahko a človek musí byť naozaj ľahostajný, ak ho takáto téma a jej perfektné spracovanie neprinúti sa zamyslieť. Rozjazd je síce pomalší, ale všetko má svoje príčiny. A po pár minútach sa chyby v scenári hľadajú len veľmi ťažko. Azda len niekde inde. Určite to však nebude výkon Spencera Tracyho, ktorý zatieňuje výkon takmer ktoréhokoľvek herca tej doby. Na takéto klasické diela by sa nemalo zabúdať. 85%. ()
Strhující kriminální drama se silným morálním apelem. Nezabývá se jen a pouze žalobou lynčování a braní "spravedlnosti" do vlastních rukou, ale rovněž motivu a účelu pomsty. Spencer Tracy podal jeden z nejlepších výkonů své bohaté kariéry. Jeho hodný hoch se mění v tvrdého mstitele, aby v sobě dal skutečný průchod svému srdci a svědomí. Fritz Lang nedokázal natočit špatný film. Ale tohle, i po tolika letech svěží dílo patří k jeho vůbec nejlepším. P.S.: Závěr, který zde někteří zatracují, se mi líbil. 85%. ()
Davová psychóza je diablov výtvor. No pritom tak ľudský. Za morálne neprijateľný je možné považovať tiež verejný lynč, vznikajúci ako dôsledok davovej psychózy. Lynč je často skratkovito požadovaný ako náhrada za zdĺhavé súdne pojednávania a oficiálny výkon spravodlivosti. V súdnych procesoch totiž mnoho právnických kľučiek a precedensov umožňuje oslobodenie vinných, alebo aspoň radikálne zmiernenie ich trestu. Lynč je riešenie okamžité, nemenné a dostatočne prísne. Skryté za kolektívnou identitou komunity a preto ťažko postihnuteľné. Fritz Lang vystihol rozpory lynčovania. A tiež možného potrestania je aktérov verejnej, no samosprávnej popravy, ktorí sa v čase jej uskutočnenia niesli na vlne masovej hystérie. Všetko cez príbeh nespravodlivu trestaného muža, ktorého sa rozhodne komunita mestečka zaživa upáliť za čin, ktorý nespáchal. Zároveň ide o príbeh premeny charakteru z mierumilovného zamestnanca na bezcharakterného pomstiteľa. Skvelý film s drobnými škrabancami, najmä jedným v podobe nepravdepodobne sladkého konca. ()
Ľudská hlúpota nepozná hranice. Tu však nejde len o dav ľudský ako taký, no počiatok podstaty problému spočíva v tých, čo vymáhajú “právo”, pričom sú to práve tí, čo poväčšine zlyhávajú ako prví. Snímok je sondou do nefungujúceho mozgu, ktorý ovláda nezdravá emócia, pričom záver ako taký, je už len akýmsi klasickým americkým obrázkom chorobnej prezentácie ich idealizmu pre dosiahnutie spravodlivosti. Nuž, čo sa im nedarí v realite, to “dokonale” vykresľujú na obrazovkách. ()
No tak musím teda konstatovat, že od prvního zvukového filmu Fritze Langa který jsem viděl Vrah mezi námi je tu znatelný krok kupředu. Tenhle film mě svou otevřeností docela nekompromisně sejmul a asi chápu proč tenhle režisér radši zmizel z Německa a dobře udělal. Kdoví co by se s ním v pozdějších letech stalo. Každopádně velmi znepokojivá ukázka odvrácené stránky té skvělé Americké země a od začátku až do konce naprosto strhující kousek. Akorát to finále bych možná pojal jinak a nebral bych si servítky a pověsil všechny ty slušné členy spořádané komunity která by klidně upálila nevinného a pak se ještě navzájem pokrytecky přikreje. Pocity hlavního hrdiny naprosto chápu. Tak jako tak vynikající záležitost. Vřele doporučuji! 95% ()
Za mňa asi najlepší Fritz Lang.Výborný scenár, vynikajúci herci a myšlienkovo to takisto funguje perfektne. Fantastický film. ()
Reklama