Režie:
Louis MalleKamera:
Henri DecaëHudba:
Georges DelerueHrají:
Brigitte Bardot, Jeanne Moreau, George Hamilton, Paulette Dubost, Claudio Brook, José Ángel Espinosa 'Ferrusquilla', José Baviera, Poldo Bendandi (více)Obsahy(1)
Brigitte Bardotová a Jeanne Moreauová jako zpěvačky, svůdkyně a revolucionářky... Marie Fitzgerald O’Malleyová podědila revolucionářské geny svého irského otce a francouzskou krásu a noblesu své matky. Již v útlém dětství se naučila vyrábět a pokládat bomby a především nenávidět Angličany. Po atentátu, při kterém zahynul její otec, nalezne úkryt a útočiště ve voze potulného cirkusu. Francouzská zpěvačka Marie ji oblékne do ženských šatů a postaví vedle sebe na scénu. Více než francouzské kuplety obou zpěvaček přitahují muže všech společenských a věkových kategorií svádivé kostýmy a vnady, o kterých se jim v životě ani nezdálo. V zemi zuří revoluce a v Marii (té irské) se probudí její anarchistická krev a smysl pro spravedlnost. Ta druhá Marie nemůže zůstat pozadu a navíc se zamiluje do vůdce vzbouřenců. (Česká televize)
(více)Recenze (68)
Píše se rok 2008 a já tento film dnes poprvé viděl v televizi. Dávám tři hvězdičky za pár úsměvů, které vyloudily některé zajímavé scény (plechový kůň a postava na něm původně sedící, puška střílící za roh), a za to, jak si tenhle film na nic nehraje. Na čtyři je toho ale málo, nebo mi prostě tenhle styl nesedí... ()
Rozkošná parodie nejen na westerny s (tehdy) neméně rozkošnou BB v jedné z hlavních rolí. Ave Maria I Maria:) A nikdy, nikdy nevěřte církvi, děti:) ()
Geniální marketingový tah, obsadit a odhalit naráz Moreaovou a Bardotovou. Něco podobného později nevyšlo Lucu Bessonovi s Bandidas. Viva Maria! je každopádně až příliš odlehčenou komedii, sázející zbytečně dlouho právě na vnady titulních dam. Ty vystavují těla bez jakýchkoliv zábran a ve víru revoluce (vedené v té době nejspíš Zapatou) se ocitají teprve pod nátlakem okolností, nikoliv z vlastní iniciativy. Podobný přístup k ženským hrdinkám mne vede k podezření, že Malle chtěl vlastně bez špetky uměleckých ambicí totéž, co bude chtít naprostá většina diváků – potěšit své oko. 55% ()
Přiznám se, že jsem od filmu očekával větší útok na mojí bránici. Nesmál jsem se natolik, na kolik bych si od parodie na westerny přál. Přitom hned od první minuty je patrné, že celý ten film stojí a padá na ženské síle v podobě dvojky Bardot – Moreau. Ty jejich hudební scénky byly parádní a myslím si, že na ně i dnes kdejakej chlap bude čumět s otevřenou držkou a těžce poslintanej. Viva Maria tak má náběh na střelenou westernovou komedii, ale vtipem se zapomněl někde na půli cesty. ()
║Rozpočet $2,2milióna║Tržby Celosvetovo $1,700,000║ Revolučná revolúcia! Viva Maria! Bardotka je na zjedenie. /60%/ ()
Poměrně zdařilý pokus o americkou westernovou komedii-parodii (snad jediný pokus od tohoto režiséra), pěkný pestrobarevný film, ale i směsice nejrůznějších jiných žánrů od výtvarného kostýmního filmu, přes klasický western, až po intelektuální dílo francouzské "nové vlny". Vidět křehkou Brigitte za kulometem či pěkné striptýzové číslo to jen tak v žádném jejím jiném filmu neuvidíte:-) Pěkné 3*. ()
Co si tak pamatuju po těch několika letech je pokřik Vivav Maria! a taky Flores, kterýho skvěle zahrál George Hamilton (pro připomenutí v jednom Columbovi zabil vyděrače pomocí derivátu nikotinu nakapanýho do cigarety). Jde tu vlastně o boj dvou cirkusových zpěvaček, který náhodou při vystoupení na přelomu století vynajdou striptýz a jedna z nich se zamiluje do místního velitele socialistů Florese. Když je smrtelně raněn, slíbí mu, že budou pokračovat v boji za svobodu proti církvi a utlačovatelům. A taky ten boj dokonají. ()
Viva Maria! je pro mne trošku nepochopitelný film. Nepovažuji ho za komedii, za western a v podstatě ani za cokoli jiného, co by zavánělo jednoznačností. Je tam od všeho trochu - od terorismu, přes kabaret, naznačenou nahotu, záchvěvy nové vlny až po revoluci. Samozřejmě mne potěšily krásky s úsměvem odhazující kostýmy či ladně mačkající spoušť kulometu, ale od zpočátku pobaveného úsměvu jsem se přesunul k úsměvu zdvořilostnímu a poslední půlhodinu jsem, již s lehce křečovitým výrazem v tváři, doufal v záchranu od svého obvyklého nepřítele - závěrečných titulků. ()
PETROLEJÁŘKY (které jsem viděl jako první) v bleděmodrém. Opět dvě dobové sexbomby (a opět je jednou z nich CC) v nenáročné westernové parodii, která by mohla být mnohem lechtivější, akčnější a vtipnější. ()
Výborná anarchistická komédia, ktorá paroduje všetky formy autority. Priateľstvo a súdržnosť dvoch žien bojujúcich proti autoritám je aj dnes vo filmoch raritou, v roku 1965 bol doslova revolúciou. Voľnomyšlienkársky anarchizmus, aký film prezentuje, je ukážkou realizovania populárnej kultúry zidealizovaných radikálov a revolucionárskeho životného štýlu, prináša patričnú dávku akcie, sexu, rovnosti, dynamitov, zbraní a predovšetkým srandy. ()
S westernem to tedy má pramálo společného, to si řekněme hned na úvod. Možná, že se tento žánr snaží lehce parodovat, ale stejně moc westernového ducha tento snímek nemá. Jde spíše o dobrodružný film, který je místy zbytečně rozvláčný, zejména úvod je zdlouhavý a zbytečnými oklikami nás vede k jádru celého příběhu - k zapojení do revoluce. Zde už je snímek značně zábavnější. Na komedii tu však bylo málo humoru, alespoň já se zasmál pouze párkrát. Přesto však šlo o celkem příjemnou oddechovku s proslulou Brigitte Bardot. ()
Celkový dojem slušného s nadsázkou natočeného westernu a famósní hudba slavného autora.. V češtině zpěv Josefa Laufera, který se dle ČT záznamů nedochoval.. kdo ví. ()
Moje první a snad ne poslední Brigitte Bardot na velkém plátně. Dvě nesmírně krásné herečky své doby, hlavně Bardotka :) se potkaly na velkém plátně v šíleně ulétlé taškařici, zasmál jsem se dost. [Kino Ponrepo] ()
Co si od komedie přát víc. Dvě krásné herečky, spousta originálních gagů a permanentní dělání si srandy ze všech revolucí. I po tolika letech ohromná zábava. ()
Film, jemuž bych se podruhé asi už vyhnul. Brigitte Bardot a Jeanne Moreau jsou zde samozřejmě zcela oslňující (byť BB herecky nesahá JM ani po kotníky), ale jinak jsem v podstatě nepřišel na důvod, proč to chtít vidět. Film začíná celkem zajímavě, ale postupně sklouzává do roviny, která mě strašně nebavila - v podstatě od chvíle, kdy se ty dvě připletly k té revoluci, už byl můj zájem téměř na bodě mrazu a říkal jsem si u toho - ježíšmarjá, to muselo stát takovejch prachů, a přitom je to taková blbost. Toho komparzu, kterej se tam vyskytuje, těch historických kostýmů a výbuchů atd... Čili jak říkám - možnost vidět v jednom filmu mé dvě oblíbené francouzské herečky zněla velmi lákavě, ale nakonec mi ten film přišel bohužel příliš zdlouhavý, spíše nevtipný, a technickým provedením i herecky nepříliš zajímavý. ()
Průměrná western komedie s dost naivním dějem, jak už to u podobných filmů bývá. (dabing B. Bardot: Jitka Ježková) ()
Mimoriadne povrchný, doslova odfláknutý, film, ktorý ani zďaleka nedokázal využiť potenciál ponúkaný dvoma atraktívnymi herečkami. Ale ani sa nič strašného nestalo, lebo aj lepší scenárista a režisér by to vytiahli na zábavný film unikajúci z hlavy už pri ceste domov. ()
Striptízové revolucionárky, pri ktorých neostanú žiadne hetero slipy suché. Len vizuálny zážitok ale stojí za to. Príbehovo bola mexická revolúcia zosmiešnená na westernovú paródiu, ale len málokto by sa zasmial. Malo to svoj impulz, lenže snaha o veľké absurdné gagy ako z filmov Louisa de Funesa bola márna. Lebo žiadny Funes tu nebol a ten je len jeden. ()
Francouzský režisér Louis Malle netočí tradiční filmy, ale spíše jakési surreálné bizarnosti. Viva Maria! žel zůstala na půl cestě. A to na půl cestě mezi surreálnou hříčkou a jakýmsi odlehčeným, avšak dramatem. Úvod snímku je pojat jako kramářská píseň a dozvíme se o minulosti dívky (Brigitte Bardot), která coby Irka s otcem bojovala proti nenáviděným Angličanům a pomáhala vyhazovat do vzduchu jejich budovy, kasárna a mosty. Pokračovali s tím i v USA, kde byl otec vojáky zabit, a tak Maria utíká do Mexika. Zde se seznámí s kočovnou společností a její majitelkou (Jeanne Moreau). Když jí však místní vojsko, spřažené s místní církví, zabije milence, rozpoutají obě ženy občanskou válku. Dalo by se říci, že by film klidně mohl být pojat jako vážný námět. Malle jej však rozvádí ve svém stylu - tj. úletově, sem tam parodicky, surrealismu je zde minimálně, zato hodně vtípků - puška se zrcátkem, střílející za roh, cvičení holuby s výbušnými granáty, rozbité nástroje v mučírně, hlava v dlaních... Avšak pořád je to málo a film balancuje právě mezi dramatem a totální parodií, přičemž se nedokáže rozhodnout, kam se spíše přiklonit. Nehledě na to, že parodický je v prvních minutách a v poslední půlhodině a mezitím sledujeme hodně písničkových výstupů v kabaretu, jež po hodině začnou nudit, protože nic nového k ději nepřinášejí, a sledovat jen, jak se z mladé dívky postupně stává profesionální zpěvačka, nijak moc nezabaví. Kdysi jsem na ČT zahlédl jen závěr a ten se mi moc líbil. Teď, když jsem viděl film celý, jsem spíše zklamán nenaplněným potenciálem a jeho celkovou neujasněností. ()
ČESKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 1 = 19.8.1972, réžia českého znenia = (ČST Brno) (3.1.2012) ()
Reklama