Režie:
Alan ParkerScénář:
Chris GerolmoKamera:
Peter BiziouHudba:
Trevor JonesHrají:
Gene Hackman, Willem Dafoe, Frances McDormand, Brad Dourif, R. Lee Ermey, Gailard Sartain, Stephen Tobolowsky, Michael Rooker, Pruitt Taylor Vince (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Trojnásobná vražda na pozadí rasových nepokojů, to je výbušná kombinace. Americký film podle skutečných událostí, oceněný Oscarem. V roce 1964 dojde ve státě Mississippi k vraždě tří aktivistů za občanská práva, dvou bělochů a jednoho černocha. Vzápětí shoří dřevěný kostel, který měl sloužit jako volební místnost pro občany tmavé barvy pleti. Události vyšetřují dva agenti FBI, mladý Alan Ward (Willem Dafoe) a jeho zkušenější kolega Rupert Anderson (Gene Hackman). Idealistického Warda pobuřuje všudypřítomný rasismus amerického jihu. Mladík věří, že bude-li se přísně držet zákona, podaří se jim viníky odhalit a pohnat před soud. Jenže Anderson před lety sloužil jako šerif v jiném jižanském městečku, zná mentalitu zdejších obyvatel a dobře ví, jak moc bude jejich úkol složitý... (Česká televize)
(více)Recenze (333)
Kdo je zde vykreslován jako největší fanatik a rasista? Samozřejmě křesťané. McDormand nám procítěně a zdrceně sdělí, že za všechno může Bible a verš Genesis 9:27. „Bůh rozšíří Jafeta a on bude bydlet ve stanech Šéma a Kanán bude jeho služebníkem.“ Nikde, ani v kontextu, zmínka o odlišné barvě pleti. Jde zde o úplně něco jiného. „V sedmi letech vám to stále připomínají a vy věříte jejich nenávisti.“ Čí nenávisti? Samozřejmě křesťanů. KKK nevznikl jen tak sám od sebe v nějaké jižanské hospodě během studia Bible. Je to organizace zřízená nejvyššími kruhy za účelem vytváření a stupňování napětí mezi etniky. Dafoe se ptá Hackmana, zda se jedná o zednářskou věc. Hacman řekne, že ne. Spiklenecky mrkajícímu Hackmanovi však není radno věřit. K je 11. písmeno anglické abecedy. KKK = 33. Hořících baráků, zápalných lahví, přepadávání bezbranných a mírumilovných rodin uprostřed noci, násilí a mrkajícího Hackmana jsem měl na konci filmu po krk. ()
Oscar 1 : Kamera + 6 nominací: Nejlepší film, Režie, Herec HR - Gene Hackman, Herečka VR - Frances McDormand, Střih, Zvuk . . . . . . . . . . . Zlatý Medvěd - výběr ()
Willem Defoe a Gene Hackman bojují proti vidlácké tuposti a předsudkům v jednom z nejlepších filmů, které jsem za posledních pár týdnů viděl. Jak mě vždycky rozčílí, když je nějaká (nejen) filmová postava úplně blbá a ještě to dává okázale a hrdě najevo! Kdykoli se zde ke slovu dostali zkažení strážci zákona, krev mi v žilách úplně vřela. Za vyvolání takhle silných emocí dávám pět hvězd vždycky, ale i kdybych tu zlost nebral v potaz, zůstane mi maximálně kvalitní thriller, který si nezaslouží nic než pochvalu. ()
║Rozpočet $15miliónov║Tržby USA $34,603,943║Tržby Celosvetovo $39,200,000║ škoda že Alan Parker nevie ísť s postavami viac do hĺbky aby sme ich mohli troška lepšie spoznať, takto tu vynikne len sám Gene Hackman, ktorý to sám ťahá, ináč aspoň celkom slušné napätie sa obalilo okolo príbehu, na túto tématiku to je len priemer /60%/ ()
Klasika a naprostá pecka, která krimi thrillerovým rámováním zpracovává mrazívé téma segregace a rasismu v Americe. Film táhne jak silná nepřijemná atmosféra buranského jižanského města, tak ústřední dvojice legendárních herců Hackman a Dafoe. Ti se přes původní vzájemné nesympatie musí naučit spolupracovat proti většímu zlu. Snímek v divákovy vyvolá hlavně obří nenávist, vůči maloměstským zabedněncům. Je to silný příběh, který je krásně natočený, napsaný i zahraný. Srdcem filmu je samozřejmě jedinečná Frances McDormand. ()
Jeden z nejsilnějších filmů o rasismu (v Americe), co znám...bytostné politikum Alana Parkera, jak je ostatně u jeho filmů zvykem. Hollywoodská polemika s hodnotovým rámcem jižanských států Unie. Mississippi hořící kříži KKK... ()
Film z posledního zlatého období Ku-Klux-Klanu, kdy byla společnost na Jihu pevně rozdělena a každý dobře věděl, kam patří. Gene Hackman a Willem Dafoe jako dva dva pohledy na tématiku boje za práva barevných. Hackman nemůže souhlasit se zbytečným a nepromyšleným násilím, avšak prostředí, v kterém vyrostl, ho nutí nezaujímat jednoznačný postoj a zachovávat si značný odstup. Willem Dafoe v jedné ze svých řídkých lidských rolí je naproti tomu stoprocentní idealista, který se domívá, že stačí jednou seknout a gordický uzel bude navždy zapomenut. Celému příběhu možná trochu škodí závěrečné absolutní zosobnění představovaných hodnotových směrů, kdy jakmile je zápletka rozřešena, je vše jakoby v pořádku a problémy zmizely. ()
Všechny Parkerovi filmy, co jsem viděl, mají pár společných znaků. A to hutnou atmosféru a perfektní herecké výkony všech zůčastněných. Gene Hackman je naprosto perfektní, pořád vysmátej, ale v jádru drsňák, co se s tim nemaže. Člověk si ani pořádně neuvědomí, jak byl (a možná tam na jihu i je) rasismus v Americe silný. ()
„S blbosťou sa nerodíme. Získavame ju.“ Možnože na konci to Alan Parker s citovým vydieraním jemne prehnal, ale to je skutočne len drobná, nepodstatná vada na dokonalej kráse. Strašne neznášam pozerať filmy, v ktorých skupina organizovaných hajzlov ubližuje nevinným ľuďom. A to v tomto filme je. Ale. Ale proti týmto hajzlom veľmi rýchlo napochoduje možno prehnane idealistický, ale nakoniec si ruky vediaci ušpiniť agent FBI (skvelý Willem Dafoe). V tesnom závese za ním do južanského rasistického mesta nabehne brutálny buldog (famózny Gene Hackam v možno najlepšej úlohe svojej kariéry). A ani to nie je všetko - následne sa udalosti vyhrotia do takej miery, že do mesta vletí niekoľko DESIATOK agentov FBI a začnú si dávať miestnych rasistov na raňajky. Tamojší grázli začnú od dobre organizovanej FBI dostávať tak na búdku, až ich začnete ľutovať. Mám rád túto "obrátenú šikanu", zbožňujem takto "otočené" trilery. ()
// U scény s věšením jsem normálně pauzoval a šel to rozdejchat na čerstvej vzduch. Nemám slov. Nikdo se nenarodí s nenávistí, ale ku*va co to bylo a dodnes je za lidi, aby zvládali páchat takovýhle zvěrstva? Kde se to v nich bere? Já vím, že mi na to nikdo neodpoví, dokonce ani tohle mrazivý drama s geniálním Hackmanem nenabízí příliš odpovědí, jen podává extrémně brutální výpověď o té době s pár kapkama kontextu, a následně naplňuje fantazii o sladké a zasloužené pomstě. Všichni přitom ale víme, že ta nikdy nebyla a nikdy nebude tím správným řešením. Jestli ten film něco vysvětluje, tak že Amerika směřovala do doby Trumpa už pekelně dlouho, a mě jen děsí představa, že díky němu lidé jako v tomhle filmu znovu dostávají hlas. A to fakt není dobře. ()
Dalsi paradni Parkeruv film. Prislo mi, ze i kdyz je film detektivka, tak ze Parkerovi slo hlavne o ukazani atmosfery na malomeste a to se mu povedlo na vybornou. Ta detektivni zapletka totiz zadnej zazrak neni, cely to je o tom, jestli nekdo promluvi a co se stalo s hledanejma klukama navic vidime uz na zacatku. Ale Parker se s nicim moc nemaze, vsechno ukazuje pekne drsne, takze neni nouze o mlaceni cernochu a podobne a ma to fakt hodne slusnou atmosferu, navic podporenou dobrou dobovou hudbou. No a pak tu mame herce. Vlasne vsichni v tomhle filmu hrajou dobre, ale i kdyz je v hlavni roli dvojice policajtu, rek bych, ze celej film tahnul Gene Hackman, kterej je fakt naprosto dokonalej. Dafoe taky spatnej neni, je to zajimavej protiklad k Hackmanovi, ale nedostava moc prostoru, aby se poradne rozehral. Netvrdim, ze je film uplne bez chybicek, ale tech 5* to da jednoznacne. ()
Konečně jsem si dohnal temný případ z doby kolem konce rasové segregace na Jihu, KKK versus “Hoover boys”. A užil jsem si téma, obsazení i prostředí městečka nadřazeneckých zkurvenců, nicméně měl tak trochu problém se zdlouhavostí a celkovým spádem - proto kacířsky za tři. ()
Výborná kriminálka podle skutečné události. Parker točí poctivý filmy, ale občas mám pocit, že nevyždíme maximum, to se týká jak tohoto tak jeho předchozího filmu Angel Heart. V tomto filmu zaujme zejména drsný Gene Hackman. Já si pořád říkám, jak v kolébce demokracie bylo ještě nedávno všechno tohle možný. ()
Film hodně poplatný své době. Od tématu rasismu až po metody policejního vyšetřování. Tempo však není vůbec špatné a s tím i údernost dějových kliček. Gene Hackman je docela ostrý chlápek s nefalšovanou dávkou charismatu, Willem Dafoe pak svým způsobem zdatný protipól. S myšlenkou, která příliš nestárne, to bylo i po třiceti letech po všech stránkách velmi koukatelné. 7/10 ()
Vynikající herci v filmu rozjetém vynikajícím způsobem. Vaz tomu láme konec, který prostě... no prostě skončí. Čekal jsem větší katarzi. ()
Jak to ten Parker dělá, že pokaždý natočý úžasnej film. Tady dokázal dokonale vystihnout atmosféru šedesátých let, ktárá dýchala z každýho kouta tohohle filmu a ještě jí pěkně dotvářela skvěle pasující hudba do toho období, lepší jsem si sand ani nemohl přát. Taky se nedá opomenout výborná kamera a ještě lepší herecký výkony Gene Hackmana, Williama Dafoe a Frances McDormand, o tom taky svědčí nominace Hackmana a McDormand ne Oscara, ale ani ostaní herci nebyli špatný, spíš naopak, jenom nedostali tolik prostoru. Co se týče příběhu, tak je vylíčen dost drsně, Parker se s rasovou segregací moc nemazal a ukázal jí pěkně natvrdo, jak to asi bylo v takových malých městech na jihu, kde bylo plno černých, hlavně s blížícím se závěrem se začaly útoky stupňovat a bylo to hodně napínavý,jen ten konec už byl takovej dost narychlo, ale špatnej rozhodně nebyl, jen se dal trochu víc rozvést,ale to by to zase bylo příliš dlouhy, i když by mi to moc nevadilo, protože jsem se vůbec nenudil a ty dvě hodiny utekly dost rychle ()
Drsný dynamický thriller o Ku-Klux-Klanu, inspirovaný skutečným případem zavraždění tří aktivistů za volební práva. Výborný Hackman. ()
Hořící Mississippi není jen kvalitní kriminální drama, ale i politický film s jasně vyprofilovaným názorem a konec konců i umělecké zpracování skutečného případu, který rozjitřil veřejné mínění ve Spojených státech, když došlo k vraždě tří aktivistů proti rasové segregaci. Je to jeden z nejzásadnějších příspěvků Hollywoodu k palčivému tématu rasismu. Kriminálek je spousta, ale kvalitních filmů s nekompromisním politickým postojem je nesrovnatelně míň. Nejde o běžnou žánrovku, ale o apel proti vlivi Ku-klux-klanu a polemiku se sociálním konzervatismem a jižanským hodnotovým žebříčkem. Film měl zjevně připomenout a znovu rozhýbat silná témata, která v americké společnosti rezonovala v 60. letech. Z hereckého projevu zúčastněných velkých jmen mám pocit, že ani Hackman, Dafoe a McDormand nebrali své role jako běžný kšeft a do svého projevu vložili i své přesvědčení. Celkový dojem: 95 %. ()
Stačí pár minut filmu a slovní spojení typu "Martin Luther Negr" a člověk hned ví, jakým směrem se to bude ubírat. Vyšetřování vražd a tyranizování černochů se ujímá hodnej, ale značně připrclej agent Dafoe a jeho drsnější kolega Hackman, který taky dle mého získá sympatie většiny diváků. Protože co nejde silou, jde ještě větší silou a problémy se nemají řešit v rukavičkách. Já se ale při sledování pozastavil spíš nad tím, že zatímco na jihu USA v 60' letech neměla tlupa neandrtálních idiotů v maskách na práci nic jiného, než útoky na černoškou populaci, Československem zatím projížděly rusácké tanky. Mně to přijde, jak vystřižený z úplně jinýho světa. ()
Když váš tým ve válce Severu proti Jihu kdysi skončil na druhém místě, spíte na děravých bílých prostěradlech a jako praví anglosaští křesťané máte tendenci chránit vlastní výklad demokracii postavený na předsudcích, můžou se u vás objevit sklony k žhářství a lynčování, jenž dají zapomenout na vlastní méněcennost.. Dusná krimi na pozadí rasisticky motivovaného násilí stojí na konfrontaci vyšetřovatelského pragmatismu (Hackman) s idealismem úředního postupu (Dafoe), pulzující hudbě T.Jonese a sebejisté režii A.Parkera, kterému sice u některých scén lze vyčíst zdrženlivost, ale jinak se v jižanském dramatu pohybuje jak moskyt v louisianských mokřadech, tedy nadmíru přirozeně. Zaujal samý začátek titulků, který jedním záběrem poukázal na problém i nesmyslnost podstaty jeho existence (koneckonců, k těm odděleným fontánám na pití vede vodu jedna trubka). Tak se mi zdá, že ta zámořská kolébka demokracie je nějak permanentně prolézána červotoči… ()
Reklama