Režie:
Michael RitchieScénář:
Robert DillonKamera:
Gene PolitoHudba:
Lalo SchifrinHrají:
Lee Marvin, Gene Hackman, Angel Tompkins, Gregory Walcott, Sissy Spacek, Janit Baldwin, Les Lannom, Hugh Gillin, Howard Platt, Eddie Egan, Gordon SignerObsahy(1)
Zkušený vymahač dluhů Nick Devlin dostane od svého mafiánského zaměstnavatele speciální úkol: přivést k rozumu kansaského dobytkáře jménem Mary Ann. Potíž je v tom, že bezskrupulózní Mary Ann se dosud brutálně zbavil každého, kdo mu skřížil cestu. Jeho nepřátelé končí jako součást mletého masa či náplň párků. Dobytkář zároveň obchoduje se zotročenými a zdrogovanými mladými ženami, které získává z malého soukromého sirotčince. Nickovi a jeho pomocníkům se rozhodně nehodlá podřídit. A tak se mezi gangstery brzy rozpoutá válka, jaká tu zřejmě neměla obdobu od dob Divokého západu... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (84)
Konec rozkvětu si značně pohrává s nadsázkou až na úroveň černého humoru, dění odlehčuje hláškami, kdy to jen lze, ale vzhledem k tématu naštěstí ne natolik, aby se film úplně překlopil do roviny parodie. Komu unikne před úvodními titulky jeden krátký záběr na něco nečekaného, nepochopí třeba krutý význam "vtipu" s botou na běžícím pásu... Coby kriminálka disponuje pomalším tempem, hudební podkres divoce střídá různé styly, ale atmosféra prostředí je zde výborně vykřeslena z temné (připomínající tehdejší neo-noiry) i té honosnější stránky (opětovně mne okouzlil nápad s koncertem jazzového orchestru během jízdy velkoměstem na veteránském kabrioletu). Neškodilo by ani více prostoru pro femme fatale v podobě krásné záporákovy manželky, od které divák čeká, že při nevěře a svádění protivníka na to výtečník doplatí – tvůrci ale i zde nechávají klišé klasických noirů stranou a obrátí ho na vtip s nečekanou výměnou rolí a galantní pomstou naopak ze strany "osudového" muže. :) Za pozornost pak stojí minimálně volba hereckého obsazení pro ústřední postavy: Lee Marvin působí od prvního pohledu jako drsný rváč, s nímž při setkání není radno očekávat něco ušlechtilého, přesto stělesňuje kladného bojovníka proti zlu ve městě. Jeho protipól, místní předseda (Gene Hackman) zejména ve scéně před veřejností, když na pouti rozdává dětem medaily za usilovnou práci s dobytkem, budí více dojem sympatického člověka... nicméně o to rafinovanější záporák se pod osvětovým pracovníkem se zásluhou o zdánlivý rozkvět skrývá (kdo si ještě u toho vzpomene na kousek první scény s dobytkářem, lehce se mu vynoří i odvrácená strana výstavy "kraviček"). Skrývá-li se na jedné straně tajný úkol a násilí s bezprávím na druhé, je nutno i dlouhá léta od bojů Divokého západu rozpoutat velkou šarádu za doprovodu silných bouchaček a velkých auťáků, v níž coby trest pro někoho možná nepostačí ani pouhá smrt zastřelením. Drsné, hodně drsné... až se jeden nakonec diví dost idylickému zakončení. 75% ()
Seventies bizarre essential. Primitivní story. Můj oblíbený fotogenický badass Lee Marvin, pokud pro tohodle klidného drsňáka nemáte slabost, tak nemá moc cenu se po Prime Cut shánět; prašné silnice středozápadu, ženský se kterýma se zachází jako s dobytkem; dobytek se kterým se zachází jako s lidmi; Lincolny, přihlouple farmářští mladíci s brokovnicemi ochotní střílet po všem připomenou hixploitation; trocha samoúčelné nahoty v podání andílka Sissy Spacek - věřte mi, že nikde nebyla krásnější, dokonce ani pihy tady nemá. Ve společných scénách s Marvinem vytváří okouzlující fotogenický kontrast obličejů, ze kterého nelze spustit oči, i když se nic neděje. A to je většinu filmu, protože akce je tu málo a pokud, tak to není žádnej krvavej masakr. Jenže režisér má dobré vizuální cítění a dokázal některé scény kompozice atraktivě nasnímat a sestříhat - například střídání velkých celků a detailů. Zasazuje postavy do vizuálně vděčných a nápaditých situací - například honička v obilném poli či přestřelka v poli rozkvetlých slunečnic. To nemění nic na tom, že většina fimu je "vata" a spoléhá hlavě na Marvinovo charizma. Takže pokud ho fakt nebaštíte, nebo vám nestačí nasávat tu atmosféru sedmdesátek, je to ztráta času. ()
Naprosto čístá a velmi přímočará žánrovka. Lee Marvin vs. Gene Hackman. A navíc tady není ani nitka. To chceš. ()
Primitivně prosté, ale krásně stylové. Navrch charismatický Marvin a krásná Spacek. 70% ()
Zase jedna taková syrová a surová 70's záležitost, která je plná krve, střílení a nějakejch těch nahotinek. Nutno dodat, že v tomhle období se natočily mraky filmů podobnýho ražení, takže konkurence je velká. Prime cut bych zařadil spíš do průměru. Mělo to určitě našlápnuto k vyššímu hodnocení, ale někdy v půlce přišla taková stupidní honička s kombajnem v obilí zakončená tim, že ten kombajn schramstnul celýho Cadillaca. Víťa Kubánek z Plechový kavalérie by asi zblednul závistí. To už skoro začalo zavánět nějakou parodií. Zachraňuje to střílečka v závěru. Jinak Lee Marvin i Gene Hackman maj na kontě rozhodně lepší filmy. Za vidění stojí debutující Sissy Špaček. 60% ()
Libová sedmdesátková stará škola s řadou pamětihodných scén (úvod na jatkách, trh s děvčaty ve stodole, útěk před kombajnem, který mi připomněl útěk před dvouplošníkem v Na sever severozápadní linkou, hrst nikláků), drsných hlášek a akce. Lee Marvin po Point Blank opět za minimalistického ultradrsňáka, kterému věříte, že si poradí s každým problémem, Gene Hackman je opravdu velký problém (skvělá scéna jak se rve se svým bratrem) a křehoučká, mongoloidně krásná Sissy Spacek lítá mezi nimi. ()
Zase se jednou zásadním způsobem musím rozejít s míněním většiny, ale tahle gangsterka mi věru nesedla. Mohl by to být slušný biják, protože téma střetnutí vidlácké bandy na venkově, která má energii, chuť a bezohlednost jít nahoru, se zločineckou skupinou, která už dávno drajf ztratila a žije z podstaty, mohlo být už z principu zajímavé. Jenže tvůrci z toho spíš udělali osobní střetnutí Lee Marvina a Gene Hackmana a jejich postavám dali hodně nedůvěryhodný rozměr. Už dlouho se mi nestalo, že bych cítil tak zásadní nesoulad mezi tím, co bych na místě filmové postavy dělal, a s tím, co předváděli hrdinové na plátně. Řada klíčových scén, která měla původně pochopitelně sloužit k eskalaci napětí, mi přišla nechtěně směšná a i tam, kde mafián Devlin má v divákovi vyvolávat sympatie gesty lidskosti, na mě působila nepatřičně. V reálném světě by jeho hrdina, který hýřil neodůvodnitelným a nepochopitelným sebevědomím, přišel o život už po několika hodinách pobytu v Kansasu. Jedna hvězdička je za obsazení. Vedle Marvina a Hackmana stojí za zmínku Sissy Spacek, kterou znám spíš jako zralou charakterní herečku než jako smyslnou femme fatale. Celkový dojem: 25 %. ()
Agro gangsterka z buranského Kansasu, co má jen dvě povedené scény. Tu úvodní s výrobou irských párků, při které může platit rčení „co oči nevidí, žaludek nebolí“ a pak jízdu vstříc bouřce a mstě za doprovodu prďácké hudby a skládání Smith & Wessonu Model 76. Zatímco Hackmanův velkouzenář baštící drůbky je trestuhodně nevyužit, Marvina, co je tady za lehce pedofilního profesora Higginse, je až moc. Jeho auru tvrďáka jsem nikdy nechápal. Vždyť ve svých osmačtyřiceti tady působí jak zasloužilý floridský důchodce.. ()
Tu úvodní scénu si budu pamatovat ještě hodně dlouho... ()
Skvělý sedmdesátkový nářez, tentokrát abnormálně ujetý a s nadsázkou jako prase. Úvod s porážkou dobytka a exkurzí do výroby párků :-) či scéna s kombajnem se vymiká snad všemu. Lee Marvin je neodolatelný drsňák v roli, která je mu ušita na tělo. Gene Hackman se z těch svých záporáků těžko vymotává a Sissy Spacek nebyla nikdy krásnější, než zde. Drsná škola 70. let s pekelně černým humorem. 80%. ()
Nahá Carrie, oblečený Marvin a kombajn v poli. Typicky absurdní sedmdesátky, kde všechno stojí na Marvinovi. A Marvin je zatraceně cool. ()
Vážně nádhera. Tento film je krystalickým příkladem akčního krimi konce dvacátého století. Na nic se tu nehraje, moc se nekecá, prostě se vystopuje padouch, nabijí se bouchačky a jde se na věc. Má to styl, říz, a odsýpá to neuvěřitelným tempem. Akční scény jsou dobře vypilované, tenkrát to musela být nějaká pecka! Lee Marvin mi chvílemi mírně připomínal charisma Seana Conneryho a roztomilá Sissy Spacek tomu všemu jen pomáhala. Gene Hackman mi zase připomenul jeho zápornou roli v Supermanovi, protože tady byl opravdu zlý s velkým Z. Jak chladnokrevně obchodoval na své farmě, na to jen tak nezapomenu. ()
Marvin je sice drsnej vymahač, ale Hackman a jeho partička psychopatických vidláků si nebere servítky a tak když skončíte v takovým buranově, tak můžete klidně zmizet beze stopy a být například nasekáni do párků nebo rozšmelcováni kombajnem. Pecka film někdo sedmdesátkový tempo nesnáší, já ho miluju navíc tady se při krátké stopáži nelze ani nudit. Ten finální masakr se vznáší ve vzduchu po celej film a všechno postupně graduje, tak to mám rád. Dal bych lepší 4*, ale přidám i tu pátou když vidím to podhodnocení zde.95% ()
3,5 (dolů protože ke konci nechtěně připomělo závěr Bad Taste... ) ()
Když se sešli na jednom place dva tvrďáci jako je Lee Marvin a Gene Hackman, nemohlo to dopadnout katastrofálně. Hned úvodní scéna v masokombinátu byla natolik syrová, že diváka navnadila do sledování zbylých minut. Perfektní byl též útěk z jarmarku přes les do obilného pole. V některých pasážích mi film připomínal svým pojetím až Peckinpahovské násilnosti. ()
Lehce nadnesená gangsterka o nesplaceném dluhu v rámci "chicágské" mafie a jeho vyřízení... tváře mafie jsou různé..! ()
Na papieri super. Drsňák Lee Marvin, slizký Gene Hackman, nevinná Sissy Spacek, mladé prostitútky, rednecks, dlhé polia, násilie. Jednotlivé elementy, ktoré majú stupňovať pomstu, ale až tak nefungujú a skôr je to taký zlepenec fajn scén. Ale inak dobré. 7/10 ()
Trochu krimi, trochu western, trochu akčňárna. Právě pro tu nerozhodnutost, čím chce vlastně být, film ztrácí. I když herci dělají, co můžou. ()
Jen to těm volům nandej, Lee! Prime Cut je v první řadě venkovská zabijačka, kde Gene Hackman je padouch a Lee Marvin přichází, aby mu utnul tipec. I kdyby byl film postaven jen na hláškách hlavního hrdiny, stačilo by to. Dál je tu i krásná Sissy Spacek (kdo by to byl řekl?) a mnoho dalších kuriozit. Povedená sedmdesátková řežba s hudbou Lalo Shifrina, která nikoho zvlášť neohromí, ale zaručeně nebude nudit. ()
Nejlepší na tomto filmu je hudba, i když některé motivy nezapřou zřejmou inspiraci de Roubaixem. Z odpadu tohle primitivní dílko zachraňuje jediná povedená scéna, v níž auto bojuje s kombajnem. ()
Reklama