Režie:
Jan SvěrákScénář:
Jan SvěrákKamera:
Vladimír SmutnýHudba:
Michal NovinskiHrají:
Ondřej Vetchý, Tereza Ramba, Alois Grec, Jan Tříska, Viera Pavlíková, Oldřich Kaiser, Zuzana Stivínová, Hynek Čermák, Petra Špalková, Zdeněk Svěrák (více)Obsahy(1)
Edu Součka, jeho maminku a tatínka už známe z filmu Obecná škola. Nyní jsme však v Protektorátu, kdy je rodina osmiletého Edy donucena vystěhovat se z Prahy na venkov k příbuzným. Městečko, kde chlapec dosud trávil jen prázdniny, se nyní stává jeho domovem. Mladá městská rodina se musí přizpůsobit novému prostředí a také soužití pod jednou střechou s tetou a jejími příbuznými, což zahrnuje i velmi přísného dědečka. Eda má před sebou nelehký úkol: najít a obhájit své místo v místní klukovské partě, jejíž svět je naprosto odlišný od jeho městského. Čeká ho cesta k hledání odvahy, ale také k nečekaným rodinným tajemstvím, která vyplouvají na povrch. Svět dětí a dospělých se sbíhá v hledání odvahy a hrdinství. I v nelehkých dnech války může být totiž nejtěžší prokázat odvahu vůči vlastní rodině. (Bioscop)
(více)Recenze (830)
Jako když vám příběh vypráví už trochu moc starej a popletenej děda. Rozhodně zajímavý je ale obraz výchovy, která hází na ramena dětí mindráky rodičů a zvesela formuje z nevinných duší novou generaci ušlápnutých frustrátů. ()
Když vezmete už jednou vylouhovaný pytlík z čaje, strčíte jej do hrníčku a zalijete znovu vroucí vodou, výsledek prostě nebude mít zdaleka stejnou sílu, jako poprvé. Díky zdejším ohlasům, přinejlepším rozpačitým, jsem si nastavila hladinu očekávání ohledně "Po strništi bos" kamsi pod úroveň svých rozvrzaných kolen. To je velmi dobrá technika, při které divák nemůže být zklamán a často dochází k milému překvapení. Takže jsem si docela užila návštěvu doby, co mohla být opravdu krásná, kdyby jeden zasraný malíř pokojů neměl přehnané mocenské ambice. Svěrákův scénář sice působí dojmem, že vznikl na útržcích hajzlpapíru, z nichž část byla použita a spláchnuta, film je jaksi nekompaktní ve více ohledech, ale vlastně nemám nutkání se do něj ostřeji navážet. Nenadchnul, leč několik scén bylo docela fajn... žíznivému holt stačí i čaj druhák z popraskaného hrnku a já v posledních letech moc filmů neviděla. Mám sklon zastávat se slabších, dám laskavých 70%. ()
Fungují jen dvě scény - se stromečkem a když má Tříska kladívko (protože konečně na chvíli přestane znít hudba!), plus scény se Zd. Svěrákem, který jako jediný z herců vnáší do filmu jakýsi život až šmrnc. Překvapivě slabý film po všech stránkách (kromě kamery, kostýmů a scénografie). ()
Atmosféra skvělá, hudba taky, ze vzpomínání teče cit, linie s Vlkem udržuje pozornost, dětské obsazení OK. Chybějící nosné motivy, nehodící se Vetchý a zjevná prokrácenost už tolik OK nejsou. ()
Jak ve svém komentáři píše Enšpígl - "Mé hodnocení mně vysloveně mrzí, ale nemůžu jinak." Taktéž jsem chtěl dát 4*, ale nejde to, takže velmi solidní 3*. ()
Výborná práce Zdeňka a Jana Svěráka vytvořila předfilm-preuqel Obecné školy. Pro mne díky této práci a pěkným postavam - syn Eda(Grec), maminka(Voříšková), tatínek(Vetchý), dědeček (Tříska) a hlavně tajemnému strýci-vlku (Kaiser) jasný vítěz Ceny filmových fanoušků 25. Českého lva. ()
Pan Svěrák umí režii, tatínek skvěle píše, ale to je tak vše.! To "wow", nač jsme byli zvyklí, dělali především herci staré gardy.. Je to hezké... :-) ()
Ano, nemá to atributy filmu, je to spíše vzpomínkopovídkový příběh - ale velmi dobře natočený. Oceňuji výběr herců (hlavně těch neherců) a práci s načasováním a gradací jednotlivých scének. Pro mne velmi příjemný zážitek a jsem velmi rád, že tento snímek vznikl. Předpokládám, že časem se stane velmi oblíbeným a vyhledávaným filmem v televizi. ()
Jak jsem se těšil, tak jsem zklamán. Poetika a humor Obecné školy se tentokráte nekonaly a pokud tak jen v prťavoučkých náznacích. Přemýšlím čím to je, že se mi poslední dobou humor Zdeňka Svěráka tak nějak vzdaluje. Buďto jsem já už někde jinde na jiné vlnové frekvenci, nebo on už tak nějak vyhořel a teď už jen poblikává jak doutnavka, jen jako chabý odraz zářícího slunce... zkrátka a dobře ať už jde o divadlo, tak o jeho filmové počiny, nějak to už není ono. Už to není jako tenkrát. Filmu samotnému co se týče řemeslnému zpracování nelze nic moc vytknout. Je doslova napěchován známými herci, ty dětští hrají celkem solidně, je plný krásných záběrů a příjemné hudby. Nahlíží vzpomínkovým kukátkem dnes již starého muže Zdeňka Svěráka do jeho dětství, kdy i přes válku se mu do duše hezky vepsala nejedna vzpomínka, nejeden zážitek. A protože to zlé člověk zapomíná, zůstává z toho takové to lehce dojaté vzpomínání na tenkrát. Problém je v tom, že to jak to vidí Svěrák nemusí stejně vnímat divák. Je to jako když někoho přivedete na pro vás důležité místo a vypravujete mu tam o tom proč je to místo důležité. Dotyčný se vás může snažit chápat, může být třeba i místem okouzlen, ale nikdy to na něj nezapůsobí jako místo působí na vás. Tu snahu vyprávět vzpomínky mladším chápu, každý to nutkání zná a čím je člověk starší, tím je ta potřeba alespoň u někoho a obzvláště literárně činného je stále palčivější. A tak tu máme možnost vidět kousky Svěrákova dětství, zručně natočené jeho synem Janem. Jako by nám ukazoval rodinné album a my se dozvídali kdo je na té a té staré fotce. Kdo jsou ty dávné tváře, že ten a ten je strýc, to je babička, tohohle rodina zavrhla, ten a ten zemřel tak a tak... Posloucháme se zájmem s úctou, usmíváme se když víme, že ten malý nezbeda na fotkách je malý Zdeněk, ale je to Svěrákovo album. Nějak hlouběji mně to vyprávění zkrátka nezasáhlo a ani jsem se u filmu moc nenasmál snad kromě Štědrého dne .-) . Perfektní byl Kaiser s Třískou jejich sedláci byli prostě jedineční! Skvělé role pro skvělé herce. Horší mi přišel pár Vetchý - Voříšková, kde ten věkový rozdíl prostě byl vidět. Ondra Vetchý šel párkrát s komičností až na hranici trapnosti a to u Svěráků věru nevidím rád. Ono celkově tam došlo k jakési recyklaci sebe sama a sám Svěrák svými průpovídkami nijak humorně nepůsobil, a to už nemluvím o ,,rorýsovi'' a napodobování jeho pískání... Třeba takového kantora i Svěrák měl, tady se ale moc tlačí na pilu i když se jeho třídní snaží přehlušit projev o Hitlerovi ve školním rozhlase. Tereza ale byla opravdu krásná, v outfitu let čtyřicátých s tím účesem jí to moc seklo i v domácím úboru na dvorku mezi slepičincema byla božská. Válčit někde nad Evropou hned bych si jí nakreslil pod kabinu svého fortressu :-) .V souhrnu jsem tedy zklamán. To, že to bude dobře natočené jsem věděl, od Honzy Svěráka to čekám, ale od scénáře Zdeňka Svěráka jsem očekával víc..resp. jsem zvyklý na víc. Škoda. Takže za mně je to jen za 3 galony leteckého benzínu z přídavné nádrže nějaké stíhačky z eskorty ,,velkých bratrů'' co tenkráte jako stříbrné tečky hučely tam nahoře v modři a psaly na oblohu nad protentokrátem. * * * () (méně) (více)
Řadíte-li se mezi oddané Svěrákovce, Po strništi bos přečkáte bez úhony, a navrch ještě s milým úsměvem. Je to laskavý poetický pohled na svět optikou dítěte, který je však až moc laskavý a příliš nesvázaně poetický - vyprávění schází nosný konflikt, který by pomáhal množství aktérů nějak tvarovat, a epizody ze života se slévají sice příjemně, podpírané různými dílčími zápletkami, ale postrádají pevný rámec a budí dojem, že by mohly pokračovat ještě další hodinu. Kromě Edy je nejlepší postavou s nejzajímavějším příběhem Kaiserův Vlk, ostatní mají víceméně podružné postavení a provádí hlavního hrdinu světem primárně řízeným rodinnými hodnotami a krásami i nástrahami chlapectví, a až sekundárně sužovaným táhnoucí se válkou. Není to špatný film, má přesnou režii a několik hezky vypointovaných humorných motivů, ale výsledek je příliš rozbředlý a nejednotný... 65% ()
Natočím prequel k Obecné škole, řekl si jednou Jan Svěrák a zavolal svému otci Zděnku Svěrákovi: Tati pamatuješ na tu tvojí knížku Po Strništi bos ve které je Eda z Obecné Školy? Tak to natočím jako film a lidi na to budou chodit protože to je prequel k Pelíškům. To je skvělý nápad řekne Zdeněk, a určitě chceš abych ti zase napsal scénář viď? Jan se zarazí a řekne: Víš tati pamatuješ jak jsem sám psal scénář ke Kukymu se vrací? Tak jak si psal scénář k Třem bratrům tak mně to mrzelo a teď bych to zase rád napsal sám.Zdeněk řekne: A neměl bych to napsal já když víc rozumím té knize? Jan na to odpoví: Tati důvěřuj mi, proč mi asi říkáš český Christopher Nolan? Zdeněk se zarazí: Kdo je Christopher Nolan? Jan řekne: Radši nic ale hele tati nechceš hrát dědečka? Zdeněk řekne: A je ten děda humorná postavička? Jan sebou trkne: No v jedný scéně seřve malýho kluka, ale jinak je to zatrvelej dědek, gambler a celkem mu slzí očí. Zdeněk se pohladí po vousech: A nemáš tam nějakou humornou postavičku? Jan odpoví: No je tam profesor který dělá legrační zvuku ptáků při hlá..... Zdeněk řve: TAK TO BERU! ČAU SYNKU PAK NAPIŠ! Na Po strništi bos je bohužel vidět, že je nepsal Zdeněk Svěrák.Jan Svěrák je sice jeden z nejlepších českých režisérů ale scénáře mu moc nejdou. Věřím že, jeho otec by z toho vytěžil moc. Upřímně jsem rád, že jsem v kinech minul Zahradnictví 1 a pravděpodobně minu i Zahradnictví 2 a 3. Jestli za schopnějšího režiséra považuju Jana Hřebejka nebo Jana Svěráka Svěrák vyhrává na plné čáře. Jestli bych však u Zahradnictví měl ještě podivnější pocity než u Po Strništi bos bylo by to skutečně zvláštní. Tady bych však křivdil- Po strništi bos vůbec nesází na to, že to je prequel slavného českého filmu který kdysi získal nominaci na Oscara. Kromě Součků žádnou spojitost s tímto kultovním (avšak netvrdím dokonalým) filmem nečekejte. Jestli něco funguje tak obsazení. Například Tereza Voříšková která ztvárnila roli Libuše Šafrankové z Obecné školy je v roli úplně skvělá (Na druhou stranu Ondřej Vetchý který nahradil roli Zdeňka Svěráka... se moc nechytá), Oldřich Kaiser je jako vždy sympaťák, Jan Tříška je v roli dědy takový jaký by měl být ale dětští herci jsou prostě neuvěřitelní a Alois Grec v roli Edy je velký talent. Co trošku slábne je příběh... který vlastně není. Jde v podstatě o příhody svázané do jednoho díla. Součkovi se stěhují do Prahy, Eda získává nové kamarády, holub se ztratí, Eda jde pro okurky, Eda se kamarádí s agresivním strýcem, Eda slaví vánoce, někdo umře, spadne bomba, někdo umře, končí válka, přichází komunistické svině...... A to jsem to neřekl všechno. Problém, je že spoustu věcí se stane protože se stane (viz holub), film jen tak tak drží pohromadě a Jan Svěrák už opravdu ztrácí tempo. Neříkám, že mi jeho posledni filmy přišli nějak dobré a neříkám, že Po strništi bos je velmi spatny film. Jenom jsem si prostě občas fakt říkal, že už je toho na mně moc. PS: Stejně jako u Dunkerku jsem byl překvapen přítomnosti mladých dívek. A to v tom nehraje žádný frontman chlapecké skupiny typu One Direction. PS 2: Tenhle film by měl vidět každý z dnešní mládeže. Takhle se má trávit čas děti internetu! () (méně) (více)
Po strništi bos natloukl si nos. Ani omylem nechci snižovat kredit žádného ze Svěráků, ale tohle jejich poslední dílo mi připomínalo Kamču ze střední. Kamča byla milá, milá a milá. To se hodilo třeba když jsem potřeboval zachránit v matice, ale emoce ve mně nikdy neprobudila. Což je škoda, protože byla vážně moc milá a já s ní čas trávil rád. Strniště bylo taky príma a nemám vlastně nic proti, akorát že na poli je větší dobrodrůžo při žních. ()
hodně slabá svěrákovina. ()
Kamil Fila ve své recenzi řekl, že takové filmy se už dneska netočí. A já říkám, že je to kurva velká škoda!!! ()
Silné zklamání. Bohužel jsem nucen s lítostí konstatovat, že Jan Svěrák upadl do uměleckého kómatu a svým nejnovějším snímkem nepřináší nic nového. Líbivé obrázky, ale jinak kolem toho všeho dost prázdno. Atmosféra protektorátu prakticky nulová, děj totálně rozpadlý a herecké výkony s výjimkou fantastického Oldřicha Kaisera takové nijaké. Problém je taky v humoru - je dost nucený a používaný na sílu, aby tam byly jakože vtipné situace. Přitom jiný Svěrákův film z druhé světové války Tmavomodrý svět (2001) patří k tomu nejlepšímu, co od roku 1990 v naší kinematografii vzniklo. O to je to zklamání bohužel větší. (Viděno v podobě předpremiéry na LFŠ v Uherském Hradišti.) ()
Drama je především dobrý příběh. Chybí-li příběh, chybí drama a film bude mít vždycky v lepším případě horší vyhlídky, v horším punc zklamání. Zde díky absenci humoru a matným dětským rolím pro mne spíše zklamání. ()
Neviem čo na tomto niekomu vadí. Mňa to celkom oslovilo. Dejová linka mi pripomenula niektoré britské filmy s vojnovou tématikou bombardovania ostrova. A úkrytom detí do relatívneho bezpečia dedín. Miesila sa tu melancholicky pekná atmosféra s reáliami dobového dedinského života. A do toho chlapecké huncútstva, ktoré vykúzlia úsmev na tvári. Záver potom ponúkol peknú myšlienku. Spokojnosť. Slušný nadpriemer. 80/100 ()
Filmy Jana Svěráka mám velmi rád, ale tento mě bohužel neoslovil. Spíš než jako film (skutečně jsem tam postrádal nějaký výraznější příběh) to na mě působilo jako velice pracně budované evokování (skrz dětský pohled) dávno zašlé éry dětství Svěráka seniora, který se zde na stará kolena se sentimentem - jak jinak - ohlíží za časy, kdy byl sám ve věku hereckého představitele hlavní dětské role (film se v sentimentu doslova topí). Ten film jako by celý doslova vystavoval na odiv, jaké měl ten Svěrák hezké a idylické dětství, probíhající válce navzdory. Dokonce jsem se nemohl ubránit dojmu, že se ten film veze na současné vlně nostalgie po dětství bez internetu a moderních technologií - skoro jako bych tam mezi řádky viděl dnešní oblíbené moralizování, jak bylo dřív dětství tak nějak čistší, když se děcka celý den proháněla venku, bez tabletů, Facebooků a všech těch dnešních nesmyslů. Jenže zrovna u mě tohle prostě nezafungovalo - za sebe nemám problém přiznat, že mě ten film po většinu projekce nudil, a že jsem se nemohl ubránit dojmu, že Svěrák podlehl iluzi začínajících literátů, přesvědčených o své výlučnosti. Nic proti, ale takové dětství měl tenkrát každý kluk na vesnici, nic výjimečného na něm nevidím, a z filmů zasazených do časů WW2 už jsem unavený, protože jsem jich viděl příliš. Moc mi nesedlo ani obsazení - Vetchý mi pro svou roli přišel příliš starý, Oříšková zase příliš mladá (věkový rozdíl 27 let mezi oběma herci mi přece jen pro představitele filmových manželů přišel příliš velký). A celkově jsem ten film shledal až pohříchu nevtipný, a asi i zbytečný, protože srovnání s Obecnou školou se nevyhne, i kdyby tvůrci stokrát tvrdili, že je to zcela jiný film - a vedle ní jednoduše neobstojí. Nic jsem od toho nečekal - takže v mém případě asi nejde mluvit o zklamání - ale nic jsem od toho ani nedostal, kromě pár hezkých obrázků a několika celkem povedených momentů. Nástup závěrečných titulků zde byl skoro vysvobozením - bohužel. ()
Největším uměním je umět odejít včas. Zdeněk Svěrák vyčerpal studnici svých nápadů a Jan Svěrák nedokázal zužitkovat ani tu jednu jedinou možnost k poetické scéně, když chlapci použili letecký benzín. ()
No, tentokrát u mě Svěrákovci prošli tak trochu s odřenýma ušima, spíše bych hodnotil 3 a půl. Film na mě působil velmi rutinně, trochu povrchní a nahodilé vzpomínání, v němž je jakoby vše hozeno na hromadu a je pouze na divákovi, aby se to pokusil spojit a někde za rohem našel onen očekávaný poetický obraz dětství ve válečné době, která zde také vypadá jen jako taková kulisa, dokonce doprovázená výroky typu "Jsem se za tu válku nějak spravil...". Základní line příběhu by se prakticky mohla odehrávat v jakékoli době. Herecky určitě kvalitní, nicméně potenciál a um, i u těch nejlepších, tedy Kaiser - Tříska, zůstal také ne zcela využit. Nicméně rodinné tvůrčí duo si stále drží svůj styl a v roce 2017 stále dokazují, že se na ně české publikum může vcelku spolehnout. ()
Reklama