Režie:
Danny StrongScénář:
Danny StrongKamera:
Kramer MorgenthauHudba:
Bear McCrearyHrají:
Nicholas Hoult, Kevin Spacey, Victor Garber, Hope Davis, Zoey Deutch, Lucy Boynton, Brian d'Arcy James, Eric Bogosian, Bernard White, Jefferson Mays (více)Obsahy(1)
Svět legendárního spisovatele J.D. Salingera působivě ožívá v tomto snímku odhalujícím detailní pohled do životních zkušeností, které formovaly jednoho z nejproslulejších, nejkontroverznějších a nejtajemnějších spisovatelů naší doby. Snímek "Rebel v žitě", odehrávající se v barvitém prostředí New Yorku poloviny 20. století, sleduje mladého Salingera (Nicholas Hoult), který se snaží hlasitě vyjádřit, udržuje bouřlivý vztah s mladou hvězdičkou Oonou O'Neillovou (Zoey Deutchová) a přežívá hrůzy druhé světové války na evropských bojištích. Právě tyto zážitky daly vzniknout jeho mistrovskému dílu Kdo chytá v žitě, které mu přes noc přineslo slávu (i neblahou proslulost) a přimělo jej stáhnout se na zbytek života z očí veřejnosti. Film, v jehož hlavních rolích se představují Kevin Spacey a Sarah Paulsonová, nabízí vábivou sondu do života a doby nepochopeného génia, který porušil pravidla a redefinoval americkou literaturu. (Cinemax)
(více)Recenze (66)
Rebel v žitě popisuje v první řadě složitost povolání spisovatelova. Stejně třeba jako krasobruslení je psaní závislé v první řadě na tom, zda se bude líbit nakladateli. Jestli si stokrát budou myslet, že nejste dobří, nikdy vás nevydají a vy ani nezjistíte, zda by někdo z lidí měl podobný názor. Přitom jiný nakladatel může zastávat názor zcela opačný. 2. světová válka pak svými hrůzami zničila mnoho životů. Osobně jsem Kdo chytá v žitě neznal, ani jsem ho nečetl a nikdy jsem neslyšel ani o jeho autorovi. Film je ale vytvořen velmi dobře, především se mi líbil výkon Nicholase Houlta a Kevina Spaceyho. ()
Životopisné filmy osobností, které pro mě do té doby nic neznamenají, to u mě mají vždycky těžké. Salinger si mě ale v podání Nicholase Houlta docela získal. Stejně tak i Kevin Spacey v jeho klasické roli mentora. No a celkově vlastně film splnil vše, co jsem od něj požadoval. Dokonce to došlo až tak daleko, že mám nevýslovnou chuť si přečíst Co chytneš v žitě a přemýšlet nad tím, jak takový námět dokáže vymyslet člověk, kterému nikdo v jeho okolí nevěstí nic dobrého... ()
„Byť osinou v prdeli si môže dovoliť len úspešný spisovateľ.“ Musím sa priznať, že ako sa mi do toho spočiatku vôbec nechcelo a nechápal som, prečo to pani manželka chce tak strašne vidieť, tak napokon ma to zaujalo a takmer som chcel dať 80%. Nakoniec nemôžem, lebo to má dosť veľa nudných miest, herci sú mimo Houlta a Spaceyho vyloženým krovím a obsahuje to viacero okamihov, ktoré sú WTF (nočné prepadnutie), nedotiahnuté do konca (podozrivo krátka pasáž z vojny) alebo čudným spôsobom šumiace do prázdna (psychopatickí stalkeri). Páčili sa mi všetky tie preslovy o písaní, umelcoch a spisovateľoch, takisto zachytenie doby mi prišlo správne autentické a páčila sa mi výprava v druhej polovici, kedy sme opustili vojnové zákopy, univerzitné učebne a mestá a ticho sa vnorili do krásnych amerických lesov, z ktorých kde-tu vykúkajú domy. Kniha Kto chytá v žite bola jednou z najhorších, akú som v ten rok čítal. ()
Přikláním se k uživateli Torpid. Knihu jsem četla kdysi, ale tenhle film mě donutil, abych si jí vzala znovu do ruky a vnímala jí alespoň minimálně tak, jako kdybych byla Salinger. ()
"YOUR FATHER, HE'S JUST JEALOUS BECAUSE YOU'RE A PAID WRITER. HE'S NOTHING BUT A LOUSY JEW PIG SELLER." ------------- Konečne! Konečne poriadny spisovateľský film, ktorý sa téme plne oddal a bol iba o nej a o ničom inom. Desiatky filmov, ako napr. Tajomné Okno, Insomnia, Black Butterfly či Všemocný, sú viac menej o inom a spisovateľ je tam ako sekundárny dôvod. Rebel v žite rovnakým prípadom nie je, možno pre to, že sa jedná o životopisný film spisovateľa. Perfektný debut pre Dannyho, skvelý Houltov výkon, Spacey ešte lepší, o tom sa nemusíme ani baviť. V určitých momentoch film trošku zoslabol, najmä po tom, ako sa J. D. vrátil z vojny, celkovo však veľmi, ale veľmi dobré. Viac tej intenzívnejšej hudby tak, ako v úplnom závere, nemal by som snáď ani dôvod dlhšie rozmýšľať nad hodnotením. ()
N.H. se hodí perfektně na podobné úlohy a proto je také dostává.. Aneb Salinger 4ever! ()
Pohltilo mě to. Přesná režie, fantastická hudba, skvělá kamera a hlavně ABSOLUTNĚ DOKONALÝ Nicholas Hoult jako Jerome David Salinger, stvořil Holdena Caulfielda. Sedlo mi to. Salinger napsal devět povídek, román s Holdenem Caulfieldem a víc už říci nepotřeboval. A v tom je vše. ()
Niečo pre tých, čo radi píšu. Takže mne veľmi milá téma. No ale neradil by som taký prístup, že skutočný spisovateľ nevydáva. A kde je zmysel písania? To asi Salinger nedomyslel. Alebo aj áno, ale vo filme to vyznelo inak. Písať do šuplíka je blbosť, riešenie, ktoré by malo byť iba dočasné na "dozrievanie" práce. Opäť ma tu ale milo prekvapil Nicholas Hoult, no a Kevin Spacy... ťažko si predstaviť lepšieho predstaviteľa do role stárnuceho učiteľa tvorivého písania. Nadpriemer. 75/100 ()
Príbehy rodiny Glassovcov a Holdena Caulfielda mi nie sú neznáme ... a teraz už približne poznám aj okolnosti, ktoré k ich vzniku viedli. Dobrý film a skvelý Hoult. Páčilo sa mi. ()
"Predstav si, akú knihu by si chcel prečítať, a napíš ju." Jednoduchý návod, ako sa stať úspešným spisovateľom. Nie každý je však Salinger. Film je krásnou ukážkou, že tie najlepšie príbehy píše sám život, stačí to len hodiť na papier a môže byť z toho i Nobelovka. Ale pozor! Aj taký spisovateľ, ktorý dosiahne najvyššie ocenenie, musí prejsť 100 krát odmietnutím zo strany vydavateľa. Vydavateľ je vlastne väčšinou hlúpy podnikateľ, ktorý vie o písaní veľký prd, a tak síce Salinger síce nikdy Nobelovku nedostal, ale jeho román Kto chytá v žite je zapísaný v histórii, kým z vydavateľa ostal len bezcenný popol. Apropo, veď aj Rowlingovú odmietlo asi 13 vydavateľstiev, kým jej vydali Harryho Pottera. Jasné znamenie, že to nikdy netreba vzdávať. ()
Přesvědčivý výkon Nicholase Houlta. Solidní standartní životopis. Přímočaré a čisté. Film mnoha příjemností. ()
S chutí šroubuji hodnocení do plných, tento životopisný snímek mi totiž udělal velkou radost. A to je co říct, protože Nicholas Hoult je v mých očích stále to ošklivé dítě ve svetru s duhou z oblíbené komedie Jak na věc, kde mě sice dojímal, však v pozdějším věku jsem nedokázala ocenit ani jeho umělecké, ani vizuální kvality. Změna. V tomto filmu byl naprosto skvělý, získal si mě s naprostou lehkostí, pomohl tomu i namakaný scénář, skutečně je to krásně napsaný, svižný film, s Kevinem Spaceym jim to hrálo jedna radost, rozumím tomu, že nemusí oslovit každého, ale pro bytosti čmárající by to mohlo být příjemným osvěžením. Tohle se do do mě trefilo přesně. ()
4,5*/5...tento film je presne taky ako bol JD Salinger. Nepristupny a zaroven povie vsetko, v detailoch, v celku, v psychologii, v motivacii, v prezivani. Herci boli famozni, najma Hoult a Spacey (sakra, skoda ho!), presvedcivi aj v tych najpodstatnejsich scenach...a to co je na tomto filme to naj a je to slovami neopisatelne, je ten presah, ktory vyvovala myslienky, mozno preto, ze som sa v niektorych "divnych" crtach JDS nasiel (niekedy bohuzial:) a knihu milujem... a jeho rozhodnutie chapem, hoci moze vyzerat ako cudak. Film robený s láskou, citom a stavim svoju hlavu, ze Strong je fanusik na total, ale taky spravny, pozorujuci, negrlorifikujuci, prezivajuci...a cenim si, ze siel absolutne nekomercnou cestou, aj preto je tento film skor odsudeny na zaujem fajnsmekrov, nie milionovych mas...a uz mlcim ako JD, sam viem ako to je a povedal som vsetko :))) ()
Kevin Spacey stvárnil asi prvého filmového profesora-flákača, akých poznám z reality, ktorí si svoju prácu vykonávajú štýlom - tu máte tému eseje a zvyšok prednášky si robte čo chcete. Povedal by som, že objaviť napriek tomuto prístupu talent je moc filmové, ale ide o životopis. Postava Zoey Deutch hovorila o zmienenom dare, že ho miluje, ale v skutočnosti milovala úspech, tak s jej nedočkavosťou stretla nositeľa talentu s menovkou Jerome David Salinger príliš skoro. Ten si musel prejsť ešte pomýleným manželstvom z vojny, aby konečne našiel úprimnú a sympatickú partnerku v podaní Lucy Boynton, ale čas ukázal, že skutočnou družkou mu môže byť iba tvorba. ()
Salingerovu knihu Kdo chytá v žitě zná asi každý, ale ne všichni ji četli a příběh, který se skrývá za jejím napsáním, nejspíš nezná skoro nikdo. A ono se ani není čemu moc divit, protože Salingerovy životní osudy nejsou ničím výjimečné. V zásadě je to o tom, jak se mladý ambiciozní spisovatel po návratu z války změní a s ním i jeho psaní, což vede k úspěchu. Samozřejmě jsou tu válečná traumata, nějaké to pití, ale to není nic, čím by tehdy neprocházely statisíce veteránů. Nicméně Strongovi se povedlo relativně tuctový příběh převést do zábavné podoby. Salinger ve výborném Houltově podání tu není za filosofického žvanila, jakkoliv k tomu jeho status spisovatele svádí, ale zase tu není ani za povrchního floutka či arogantní hvězdu. Tak nějak se motá mezi těmi všemi polohami, což z něj vlastně dělá normálního člověka. A normálně působila i traumata a alkoholické výstřelky, dá-li se o těhle věcech mluvit jako o normálních. Hlavní hrdina je díky té obyčejnosti divákovi bližší, což je největší devíza filmu. Baví i herci ve vedlejších rolích ať už Sarah Paulson v roli agentky (či co to bylo) a především Kevin Spacey, kterého, zaplať Bůh, už nestihli vymazat. Asi si to konečně přečtu. 80% ()
Neviem sa rozhodnut, ci je to nudne natocene alebo bol Salingerov pribeh proste nezaujimavy. Ale skôr bude na vine rezia, kedze ani Salingerova ucast v druhej svetovej nie je podana dvakrat napinavo. Pritom islo o zlomovu udalost, ktora navzdy Salingera zmenila. Jedine co funguje je linia medzi Salingerom a jeho ucitelom Burnettom (fantasticky Spacey). Ich spolocne rozhovory su neskutocne zabavne a vyvoj ich vztahu ma ako jediny zaujimal. Vsetko ostatne vratane Salingerovho milostneho zivota pôsobi skôr otravne. 5/10. ()
Druhá svetová vojna bola pre Salingera traumou, ktorá mu úplne zmenila život. Vojnou zomrel človek Salinger, ale narodil sa spisovateľ Salinger. Zážitky z vojny dali jeho písaniu hĺbku a zrelosť, ktorá mu chýbala. Dedičstvo tejto skúsenosti je prítomné aj v práci, ktorá vôbec nie je o vojne. Pochádzal zo židovskej rodiny (otec bol Žid a katolíčka mama konvertovala na židovskú vieru) a celú dobu pôsobenia v Rakúsku býval u židov. Preto mal pre neho taký traumatizujúci zážitok z koncentračných táborov. Na jar 1942 bol Salinger naverbovaný do americkej armády, ale keďže mal zdravotné problémy, bol odoslaný do školy komunikačných jednotiek v New Jerswy, ďalej absolvoval kurz Officer Candidate School vo Fort Benning v štáte Georgia a odtiaľ bol odoslaný ako inštruktor na leteckú školu Army Air Force Basic Flying School. V lete roku 1943 bol premiestnený do Nashvillu v Tennessee a povýšený na seržanta. Pokračoval na leteckej základni Patterson Field v Ohiu na Fort Holaird a Maryland. Tu sa stáva agentom vojenskej kontrarozviedky (Army Counter- Intelligence Corps) a je pridelený k oddeleniu 4. protiteroristického zboru . Svoje úlohy plnil v rámci 12. pešieho pluku 4. pešej divízie. Nalodili sa v New Yorku 18. januára 1944 smer Anglicko Tiverton, kde dorazili 26.1.1944. Tu sa pripravovali na vylodenie na pláži Slapton Sands, ktorá mala obdobné parametre ako Utah. Deň D nastal 6. júna 1944 a 4. pešia divízia zaútočila na severné pobrežie Francúzska na Utah Beach. Vylodilo sa 21 tisíc vojakov s minimálnymi stratami 197 obetí. Všetko to bolo dielom náhody, časť divízie sa vylodila o 1800 m mimo sektor a tu bol minimálny odpor nemeckých síl. Generál Roosevelt junior zabránil ďalšiemu vyloďovaniu v plánovanom sektore a svoju vojnu začali z miesta vylodenia mimo sektor. Za toto mimoriadne dobre rozhodnutie obdŕžal Roosevelt najvyššie americké vyznamenanie Medailu cti amerického Kongresu. Prvý bojový kontakt seržanta Salingera bol práve na tejto pláži, neskôr sa pridal k 12. pešiemu pluku, ktorý už nemal toľko šťastia, nasledujúce boje (o prístav Cherbourg) preriedili tento pluk z 3080 po vylodení 1.7. už mal iba 1130 vojakov. Vďaka znalosti nemčiny a francúzštiny ako spravodajský dôstojník bol Salinger určený aj na identifikáciu nacistických spolupracovníkov medzi Francúzmi ale aj na vypočúvanie zajatcov a civilných obyvateľov. 25.augusta 1944 oslobodili Paríž a vrcholom pre Salingera bolo stretnutie s tiež vojakom Ernestom Hemingwayom, Po krátkej prestávke od 11.9. nasledovali boje na Siegfriedovej línii. Z bojových činnosti pre seržanta Salingera bola najhoršia nočná mora boj v Hürtgenovom lese. Tu zahynulo z 12. pešieho pluku 2517 vojakov a z historického hľadiska je to najväčší debakel Spojencov v 2. svetovej vojne. Hürtgen zmenil každého kto prežil a o tejto bitke nikto nikde nehovoril vrátane Salingera. 16.12. v dobe kedy 4. pešia divízia bola stiahnutá do zálohy náhodne sa dostali do bojov v bitke o Ardeny. Za 11 mesiacov intenzívnych bojov mala 4. divízia viac ako 34 tisíc mŕtvych a ranených. Spravodajské povinnosti priniesli Salingerovi tvrdé poznanie aj tvárou k holokaustu. 22. apríla 1945 , po náročnom boji o mesto Rothenberg sa divízia dostala do trojuholníka miest Augsburg, Landsberg a Dachau. Bol jedným z prvých Američanov, ktorí vstúpili do koncentračného tábora Kaufering IV., určeného na zabíjanie chorých väzňov z Dachau Trauma z toho, čo zažil, viedla Salingera k tomu, že sa nechal hospitalizovať na psychiatrickom oddelení nemocnice v Norimbergu. Trpel hlbokou posttraumatickou stresovou poruchou a odbornú pomoc potreboval akútne. Po vyhlásení konca vojny Salinger demobilizáciu nevyužil a zostáva ako 26-ročný v Norimbergu, ako civilný zamestnanec. Pôsobí ako spravodajský agent oddelenia 970 (jeho oddelenie zadržalo 120 tisíc podozrivých z ktorých 1700 bolo uznaných ako vojnových zločincov zodpovedných za zabíjanie väzňov v koncentračných táboroch). Pri vypočúvaní vojenských väzňov, prišiel do styku aj s nacistickou zdravotnou sestrou, ktorá spolupracovala s gestapom (ovládala 4 jazyky). To bol hlavný dôvod prečo bola v zajateckom tábore. Sylvia Welterová sa narodila vo Frankfurte nad Mohanom, otec bol nemecký obchodník a matka bola z Francúzska, preto Sylvia dostala francúzske občianstvo. Americkí vojaci mali zakázané sa stýkať s nemeckými ženami a už vôbec nebol dovolený s nimi sobáš. Preto vybavil Salinger jej iné občianstvo a mohli sa 18.10.1945 zosobášiť v meste Pappenheim (neďaleko od Norimbergu). Salingerova manželka vyštudovala medicínu (oftalmológiu) a bola aj psychológom. Prvýkrát sa so Salingerom stretla na psychologickej klinike. V apríli 1946 sa Salingerovi skončila zmluva s armádou a tak sa aj s manželkou vrátil do USA. Bývali u jeho rodičov ale židovská svokra a nemecká nevesta si k sebe nenašli cestu. A keď vyšli najavo ďalšie jej vojnové škvrny jedno pekné ráno jej dal na tanier letenky do Európy a po 8 mesiacoch sa ich manželstvo ukončilo rozvodom. Musím kladne hodnotiť tento pekný film. Ukazuje nám v skratke jeho život, veľmi oceňujem zobrazovanie vojnových scén, ktorých vo filme je iba desatinu celého času, ale nie sú prehnané a sú umiernené k podstate filmu. Film je priamym dôkazom jedného, ale pokojne by to mohlo byť aj dôkazom státisícov vojakov, ktorí sa vrátili z vojny a nedokázali sa zaradiť do normálneho života. Aj Salinger obetoval potom všetko, svoju rodinu, bohatstvo ale aj priateľstvo. () (méně) (více)
Klasický dobrý životopisný snímek, který stojí na hercích, kdy Nicholas Hoult svou roli zvládl skvěle, profesionálně, stejně jako Kevin Spacey, od něhož bych nic jiného nečekal. Pořád doufám, že to není jeho poslední role. Film není zbytečně vyhrocený, má celkem klidné plynutí a představuje Salingera i těm, kdo ho tolik neznají. ()
Jak vypadá posedlost...psaním. 1) Poněkud ňoumoidní vlažná atmosféra se po zapojení USA do války naštěstí změní. Válka je ztvárněna zajímavě._____ 2) 28letý Nicholas Hoult (Salinger) je sázka na jistotu, i když v této roli mě za srdce nechytil._____ 3) Snadný návod pro spisovatele: Představ si knihu, kterou bys chtěl číst a pak ji napiš._____ 4) Výstižný koment: Lacike**, Volodimir2*****. ()
Drobnější americké romány - jako Salingerovi "Chytači v žitě", Amisův "Šťastný Jim", Rothův "Goodbye Columbus, ale také Fizgeraldův "Gatsby" - patřily mezi naši týnedžerskou stravu šedesátých let. Od této doby jsem se jich netknul, nevím už ani, proč jsem je četl tehdy. Navíc ke zfilmovaným biografiím přistupuji dost opatrně. Tahle se mi ale líbila, nejen vzhledem Salingerovi samému, ale i spoustě zajímavých vedlejších postav (třeba mladá Oona později Chaplinová, která snad nejzjevněji předvedla, že manžel může být i 3x starší, pokud má nejen dost peněž, ale především dostatečnou společenskou prestiž; D.T. Suzuki, jehož myšlenky byl interpretovány dost rozporně atd.). Nicméně mě film nepřiměl k tomu, abych se vrátil k Salingerovu dílu, nicméně jsem přitom stvořil (v hlavě) salingerovskou povídku (o tom, jak jsem z ranče tiskaře Franka jel na koni (byl to Quarter Horse) z Hudsonu, New Hampshire, navšítivit J.D. Salingera do Cornishe, též New Hampshire - tehdy byl ještě na živu, dožil se 91 let). Pozn.: V sozučasné době mě leccos pudí porovnávat uvedené americké romány s podobně rozsáhlými romány italských autorů, především Itala Calvina (Nespatřená města, Baron na stromech), které jsou nejen klidnější a světlejší, ale zároveň jsou esencí celoživotních postojů, tedy nejen výbuchů nekontrolvaného mládí. ()
Reklama