Režie:
Vojtěch JasnýScénář:
Vojtěch JasnýKamera:
Jaroslav KučeraHudba:
Svatopluk HavelkaHrají:
Vlastimil Brodský, Radoslav Brzobohatý, Vladimír Menšík, Waldemar Matuška, Drahomíra Hofmanová, Pavel Pavlovský, Václav Babka, Josef Hlinomaz (více)Obsahy(1)
Životní osudy sedmi přátel z jihomoravské vesnice v poválečném období. Mimořádný film scenáristy a režiséra Vojtěcha Jasného, oceněný mj. na MFF v Cannes. Dnes už legendární film režiséra Vojtěcha Jasného začíná v jedné malebné moravské vesnici v květnu 1945. Sedlák František, varhaník Očenáš, „kradák" Pyřk a další kumpáni tady prožívají nejkrásnější dny svého života. Večer se scházejí v hospodě U Vola při vínku a muzice, kde má prim bezstarostný muzikant a piják Zášinek. Přichází však únor 1948. Vesnice se rozděluje na dva nesmiřitelné tábory a poklidné časy kamarádských rodáků končí... Režisér Vojtěch Jasný sbíral materiál pro Rodáky od roku 1946. Spolu s Kachyňovou a Procházkovou Nocí nevěsty přinesl pravdivé svědectví o poválečných osudech vesnice, především o dramatickém přelomu padesátých let. Je to jeden z nejkrásnějších a nejhlubších filmů v celé historii naší kinematografie. Mnoho let byl pečlivě ukryt v trezoru, ale přesto mezi lidmi koloval na stovkách videokazet. Není to pouhé popisné vyprávění, ale básnické převyprávění dramatických lidských osudů, které se dostaly do konfliktu s mocí, násilím a krutostí. Vojtěch Jasný ve filmu, který mu mimo jiné přinesl cenu za režii z MFF v Cannes 1968, poskytl mimořádnou příležitost plejádě našich hereckých osobností a nabídl životní roli především Radoslavu Brzobohatému. (Česká televize)
(více)Recenze (586)
K tomu filmu jsem přistupoval s tim, že zde má hodnocení 91% a nachází se mezi TOP 50. Očekával jsem hodně a dostal jsem... No nechci říct, že málo, ale zkrátka míň, než jsem čekal. Zklamal mě hlavně konec, kterej na mě zapůsobil tak, že to celý nějak vyšumělo do ztracena. Ale nevim, jestli to třeba nebyl účel. Rozhodoval jsem se, jestli dám 3 nebo 4 hvězdičky, ale v tomto případě se přiklonim k nižšímu hodnocení. Už jenom z důvodu, že zdejší hodnocení mi připadá opravdu hodně přestřelený. ()
Mistrovské a zdrcující. To je to jediné co stačí k vystížení tohoto filmu. A také to jediné, co ve mě zůstalo, ačkoliv jsem film viděl ještě jako poměrně velice malý a zdaleka ne dostatečně vyzrálý na pochopení jeho významu. Přesto to ve mě zůstalo. A i to o něčem svědčí... ()
Bezkonkurenčně nejlepší film Vojtěcha Jasného a patrně i nejlepší snímek věnovaný tématu združstevňování české vesnice. Jasný ho natočil po řadě let, kdy scénář nemohl z pochopitelných důvodů projít dobovou cenzurou. Pomohlo až období reforem na konci 60. let a osobní zásah Dubčeka. Na filmu je patrná tvůrčí zpřízněnost Vojtěcha Jasného s jiným významným českým režisérem Karlem Kachyňou. Je to podobně poetické, se zaměřením na obrazovou složku, pečlivý výběr herců a jejich vedení. Je zajímavé, že i když film nejde ve svém zobrazení neutěšených poměrů 50. let až na dřeň, protože politická perzekuce a atmosféra ve společnosti byly ve skutečnosti horší, do dneška nevznikl ve svobodných tvůrčích poměrech film, který by Rodáky dokázal překonat nebo se jim aspoň přiblížil... Celkový dojem: 95 %. ()
Film obsahuje dobré herecké výkony, zajímavé lidské příběhy, poetiku a jasnou výpovědní hodnotu/myšlenka filmu. Bohužel ale také rozvleklost a závěr, vyznívající do ztracena. Největším problémem jinak výborného filmu je forma, která zaostává za obsahem. Škoda, nechybělo moc a mohlo to být za 5*. ()
Politika je svině. Dodal bych stvořená vepři a nenažranými prasaty, sajícími z cecíků, dokud neprasknou.. Poetické tragikomično, žaloba oportunismu, nezapomenutelná Waldova zpověď u faráře - jako by komunisté nevěděli, že zlato zavřené v trezoru získává na ceně, ale upřímně řečeno, obsahově blízké Jakubiskovo podobenství ohledně spokojeného sezení na větvi mě oslovilo víc než Jasného zpráva o konci světa. Ať tak, či onak, ještěže ty věčné časy se soudruhy z Kremlu trvaly "jen" necelých 42 let.. Pro mne doposud neznámé rčení: „Za každým Čechem stojí čert s měchem.“ částečně vysvětluje, proč mi Moraváci zase s oblibou razíme armádní: „Něma ruma, něma šturma..“ ()
Zlatá léta šedesátá, v Americe květinové děti, v Anglii Beatles, v Paříži Truffaut a Godard, u nás Jasný, Němec, Forman, Chytilová, Passer, Jireš... a rok '68... a jedno z nejvýznamnějších děl české, potažmo československé kinematografie. ()
Pôvodne som k filmu nechcel napísať komentár, aby kvôli tým trom hviezdičkám nemali českí kolegovia na mňa ťažké srdce, ale musím obhájiť svoje dojmy z filmu. Vecná stránka filmu, jeho obsah a myšlienkové zázemie je neskutočné. Tvorcovia si dali nesmierne záležať na pocitom reálnosti, ktorý vystihol danú dobu a každú jej situáciu úplne dokonale, napokon k tomu určite prispela aj režisérova skúsenosť s dokumentárnym žánrom. Ja som však počas filmu zažíval podobné pocity, aké načrtol vo svojom komentári Falko a som rád, že nie som jediný, komu sa zdal film zbytočne monotónny, kamera bola uspávacia a strihačovi sa asi pokazili nožnice. Možno sa nedá tá pravá mentalita našich národov zobraziť inak ako vsunúť do filmu polhodinový zostrih z dedinských zábav, kde sa tamojšia spoločnosť opíja do nemoty, no skrátenie filmu by veľmi prispelo k môjmu vyššiemu hodnoteniu. Herecké kvality filmu by som tiež nevynášal do nebies, záverečných pätnásť minút áno. 70%. ()
Tento film bezpochyby patří k základům, o které se milovník ČS kinematografie opírá. Při sledování jen tak sedíte a saháte si do svědomí, pro sebe si říkajíc jak jste hloupí, že se čas od času přistihnete při myšlenkách, že byste ty časy chtěli vrátit. Jenže já je zažila jako dítě a pro mne to byla ta nejkrásnější doba jakou jsem mohla poznat. Jako dospělák bych to s velkou pravděpodobností viděla jinak. Hlavně Ti co odmítali vstúpiť byli trestáni jako zločinci nejhoršího kalibru. Radoslav Brzobohatý úžasně zahrál člověka, zbožného, pracovitého, na poli dřícího, aby uživil poctivou prací sebe a svou početnou rodinu. Byl to dobrák, s nezlomnou vírou v dobro i přesto, že ho sousedi a přátelé nejednou nechali stát samotného. Jak mu říkala jeho filmová žena "oni po Tobě kameny, ty po nich chlebem". ()
Jistěže základní devízy filmu jsou dobré až výborné, ale ty ryze současné tváře, účesy, líčení a kostýmy u dobré poloviny herců... snižují bohužel celý tento projekt jen na dobový průměr. Vina Ester Krumbachové cele patří na pranýř. Když se chceme vyrovnat s minulostí, je nutné diváka přesvědčit o době, ve které se příběh odehrává, a nevymlouvat se, že pár neherců jako dekor stačí. ()
3 hviezdicky za dobry scenar, za realitu, v akej bol zobrazeny komunisticky rezim. Cudoval by som sa, keby tento film nebol za komancov v trezore. Taktiez ma potesila pritomnost mojich oblubenych hercov, predovsetkym Vladimira Mensika a v mensej ulohe Helenu Ruzickovu. Ale nemam rad v tychto filmov zbytocne nudne a zdlhave zabery, kde sa dlho hra na dychovych nastrojoch, kde sa dlho tancuje na tuto hudbu, beha nejaky konik po lukach a to nie raz, alebo sa dlho vychadza z kostola a podobne... Viem, ze fanusikovia tohto a vobec ceskeho filmu ma vysmeju, ale proste to su fakty, ktore mi jednoducho vadia a vadili by mi aj v slovenskom filme a preto len 3 hviezdicky. _________ Vlastimil Brodský - (Očenáš) +++ Radoslav Brzobohatý - (František) +++ Vladimír Menšík - (Jořka Pyřk) +++ Waldemar Matuška - (Zášinek) +++ Drahomíra Hofmanová - (veselá vdova) +++ Pavel Pavlovský - (Bertin) +++ Helena Růžičková - (Božka) +++ Jiří Kodet - (muž) +++ Hudba: Svatopluk Havelka +++ ()
Dvě desítky známých herců v hymnické oslavě selského stavu, z jejichž tváří divák leccos dokáže vyčíst. Protože ani čtyři malé děti, ani slepý otec za pracovitého a přemýšlivého hospodáře Františka v podání Radoslava Brzobohatého louku nedosečou, když si pro něho přijdou. Pomůžou mu jiní. Všechno chce svůj čas – mimochodem nesmírně silná scéna. Režisér a scénárista Vojtěch Jasný přichází s látkou, která pravdivě zobrazuje osudy jedné moravské vísky, kterou semele konflikt s mocí. Právě komunistická politika tu krutě míchá kartami (s výraznou obrazovou podporou kameramana Jaroslava Kučery). Každý ráz v životě zakopne!! ()
Mňa osobne to veľmi mrzí, Ja mám naozaj rád českú tvorbu, ale mne podaktoré snímky z dávnejšej doby prídu tak extrémne nadhodnotené, že až. Ja sa ani nečudujem, že cez sviatky ČT či RTVS neustále do koliečka omiela také tie snímky ako: Vesničko má středisková, Pelíšky, Pupendo, Homolkovci, Kolja, Obecná škola a neviem čo ešte. Veď toto je aká komediálne či dráma, keď sa človek nie že nezasmeje, no nie je priestor ani na dramatizáciu. Film je to pekný, o tom potom, no 86% je celkom naozaj žart cez slzy .. ()
Copak já kradu? Já nekradu, jen si půjčuju. Já bych to i vrátil, ale nemůžu, poněvadž jsem pak zavřenej! Je tady i několik humorných replik, jako například ta, kterou jsem si výše vypůjčil od pana Menšíka, ale jinak jsou Rodáci tuze vážným filmem, kterému po další projekci zvedám hodnocení na zasloužené maximum. Opravdový český (zde to fakt pasuje) klenot (zde taky). Herecký koncert všech zúčastněných, ale jednoho pána musím vyzdvihnout - Radoslava Brzobohatého, který zde skvěle ztvárnil nezdolného Františka. Určitě jeden z deseti nejlepších českých filmů. P.S. Pan Růžek byl výborný vypravěč. ()
Poetické, dramaticko komediální ohlédnutí za tím, jací jsme nejen byli, ale bohužel jací pořád jsme a zřejmě budeme i dál. Vojtěch Jasný se podle všeho rozhodl postavit proti sobě jednoduchou krásu přírody a složité vztahy mezi lidmi, kteří v té nádheře žijí a umírají. S pomocí herců, neherců, scénáře, který opravdu vypadá jako zadaptovaná obecní kronika, kamery a všestranné hudby jednoho z našich géniů Svatopluka Havelky se mu tak podařilo vytvořit film, který má i po více než padesáti letech velkou výpovědní hodnotu a na který se vždy rád podívám. ()
Magická a subjektivní výpověď pohledem moravského kronikáře. Obsažnost příběhu má neuvěřitelně silnou působivost až baladickou emotivnost. Kterou lze označit za výjimečný a skvěle zachycený obraz lidí s moravské vesnice od počátku roku 1945. Mimořádně a dobře sladěný děj osudu, strastí, křivd a starostí rodáků v průběhu více než dvaceti let, kde se mísí smutek se zemitým humorem moravský rodáků. Je to pro mne nejobdivuhodnější film, který se u nás natočil. Film mě nadchnul svojí opravdivostí. ()
Genialni antisocialisticke dilo dokonalej duvod proc nevolit komunisty ani se nedivim ze to hned zakazali vetsi utok na rezim nez tohle sem zatim nevidel ale tak totalne to nezeru zda se mi to trochu rozvlekly Brzobohaty cni svym vykonem na vsechny a naprosto genialni je scena kdy komanci zabiraj vsechno pro druzstvo a rikaj ze vsem ukazou jaci jsou kabrnaci a pak si musej Radka zavolat aby je vytahl ze sracek ten pride a najde vsechnno v rozkladu celkem vymluvny svedectvi o tom ze planovani je jedna vec a realizace druha ()
"A pújdem tvrdě...a kdo se nám postaví, toho setnem..." Film je podaný pre mnohých nie príliš stráviteľnou formou. Niektoré scény sa zdajú byť zbytočné, iné možno rozťahané, ale komplexne ide naozaj o kvalitné dielo, ktoré na partii priateľov a ubiehajúcich rokov ukazuje komunistický režim v nelichotivom svetle a to bol dôvod šupnúť ho okamžite na roky do trezoru. R. Brzobohatý má veľmi sympatickú rolu a tie morávácke dialógy som si užíval , rovnako ako tie krásne zábery v ktorých sa zdanlivo nič nedeje iba plynie čas...80%. ()
Šmešně film zrovna moc nepůsobí, snad jen vynikajícími čtenými komentáři Martina Růžka. Oni to ti komunisti s námi tehdy vlastně mysleli vcelku dobře. Ve filmu je krásně vidět jak se z některých lidí stávají snadno svině. Filmové vyznění ještě umocnili vynikající herci své doby, bez nich by to snad ani nešlo. PS: Tento film snad ani nemohl skončit jinak než trezorově. 75% ()
Jsem milovník české nové vlny a nechápu proč bývají Rodáci často považováni za její vrchol... Film má význam protože se v něm ukazuje, co se tu dělo v 50. letech, ale to už je podle mého lépe zpracované v Smuteční slavnosti od ZdeŇka Sirového... a ani ty herecké výkony mi nepřipadají nijak zvlᚍ výjmečné... je to spíš průměr... ---------- 28. 6. 2009 : Film jsem asi po pěti letech viděl včera znovu a ze tří musím jít na pět. Něco mezi pohádkou, dokumentem a spirituálním/poetickým filmem. Silné. ()
LFŠ 2008 ()
Reklama